Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за користування житлово-комунальними послугами, в якому просив стягнути з [PERSON] на користь ТОВ «Перший український експертний центр» заборгованість по оплаті житлово-комунальних послуг у розмірі 8 442,97 грн. - основного боргу, 2 596,68 грн. - інфляційної складової боргу, 688,57 грн. - 3% річних та судовий збір, пояснюючи свої позовні вимоги тим, що будинок [ADDRESS] знаходився на балансі позивача з 01.10.2012 року по 31.10.2016 року. Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , однак отримуючи житлово-комунальні послуги в період з 01.10.2012 року по 31.10.2016 року, він не сплатив позивачу їх вартості, в результаті чого утворилась заборгованість, яка станом на 31.10.2018 року складає 8 442,97 грн. - основного боргу, 2 596,68 грн. - інфляційної складової боргу, 688,57 грн. - 3% річних, яку позивач просить стягнути у судовому порядку разом з судовими витратами. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала з підстав викладених у уточненнях на позов та просила їх задовольнити повністю. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час і імсце розгляду справи повідомлений належним чином, однак надіслав клопотання в якому просив суд застосувати строк позовної давності до вимог позивача та розгляд справи здійснювати за його відсутності. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Як вбачається зі змісту витягу №3 з протоколу засідання Правління ПАТ «Холдінгова компанія «Київміськбуд» від 15.08.2012 року було вирішено погодити ДП «Екос» передачу експлуатуючій організації ЖК «Лівобережне» будинків разом з інженерними мережами в існуючому стані для їх подальшої експлуатації згідно наданого переліку в додатку №3 до протоколу (а.с.11-12). У вказаному додатку №3 значиться будинок №58-Б , який був введений в експлуатацію у 2009 році (а.с.12). Актом приймання-передачі на баланс обслуговування житловго будинку по [ADDRESS] , від 01.10.2012 року вказаний будинок було передано на баланс ТОВ «Перший український експертний цент» (а.с.13-16). За правилами ч.3, ст.156 ЖК України повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту. У відповідності до ст.162 ЖК України плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Як зазначає п.5, ч.3, ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Частина 1, ст.32 цього ж Закону України вказує, що плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. За приписами ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Як встановлено у судовому засіданні, квартира [ADDRESS] належить на праві власності відповідачу [PERSON] , що підтверджується витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с.88). У відповідності до ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Як встановлено судом, ТОВ «Перший український експертний центр» та [PERSON] не укладали між собою договір про участь у витратах на утримання будинку та прибудинкової території. В подальшому в будинку [ADDRESS] було створене ОСББ «Затишок-58-Б» і за актом приймання-передачі на баланс обслуговування житлового будинку від 31.10.2016 року ТОВ «Перший український експертний центр» зі свого балансу передало, а ОСББ «Затишок-58-Б» прийняло на свій баланс будинок [ADDRESS] (а.с.17-21). Відповідач [PERSON] , як власник квартири №38 у вказаному будинку, отримуючи житлово-комунальні послуги, не сплатив їх вартості позивачу ТОВ «Перший український експертний центр», в наслідок чого за ним утворилась заборгованість за житлово-комунальні послуги нараховані з 01.10.2012 року по 31.10.2016 року в розмірі 8 442,97 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості позивача (а.с.9). Разом з тим, відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України). Так, відповідачем було заявлено клопотання про застосування строків позовної давності. Статтею 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до ст. 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони право на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України, позовна давність починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Як вбачається з матеріалів справи та розрахунку заборгованості звернувся до суду 15 лютого 2019 року з вимогами починаючи з 01 жовтня 2012 року, тобто з пропуском встановленого ст. 257 ЦК України строку позовної давності. Згідно з приписами статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. Таким чином, позовна давність пов`язується із судовим захистом суб`єктивного права особи в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Якщо упродовж установлених законом строків особа не подає до суду відповідного позову, то за загальним правилом ця особа втрачає право на позов у розумінні можливості в судовому порядку здійснити належне їй цивільне майнове право. Тобто сплив позовної давності позбавляє цивільне суб`єктивне право здатності до примусового виконання проти волі зобов`язаної особи. Закон не наводить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, у випадку подання позову з пропуском строку позовної давності. Тому, дане питання віднесено до компетенції суду, який розглядає судову справу по суті заявлених вимог. До висновку про поважність причин пропуску строку позовної давності можна дійти лише після дослідження усіх фактичних обставин та оцінки доказів у кожній конкретній справі. При цьому, поважними причинами при пропущенні позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим. Таким чином з врахуванням викладеного, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в частині стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з 01 жовтня 2012 року до 15 лютого 2016 року,в зв`язку з пропуском позивачем строку позовної давності в даній частині. Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в частині стягнення з відповідача - 2 586 грн. 90 коп. в рахунок стягнення заборгованості за отримані житлово-комунальні послуги за період з 15.02.2016 року по 31.10.2016 року, 2510 грн. 71 коп. інфляційних втрат, 654 грн. 50 коп. 3%-річних. Судові витрати відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: partial