Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-25 00:00:00

Позиція сторін у справі У березні 2021 року [PERSON] звернулась до суду із позовом до Київської міської ради, за участі третьої особи: Шоста Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно на квартиру [ADDRESS] . Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , ( [INFO] , уродженка села Гнідин, Бориспільського району Київської області). [PERSON] є єдиним спадкоємцем майна [PERSON] за заповітом. Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру, у зв`язку з відсутністю у спадковій справі документів, що посвідчують право власності спадкодавця на спадкове майно, а відтак вона змушена звернутись до суду. Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву суду не надав. Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, зазначених у рішенні у справі «Вячеслав Корчагін проти Росії» № 12307 - учасник справи, що повідомлений за допомогою пошти за однією із адрес, за якою він зареєстрований, але ухилявся від отримання судової повістки. Тому йому повинно було бути відомо про час і місце розгляду справи. Він також міг стежити за ходом його справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. Відповідно до статті 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив, не подав відзив і сторона позивача не заперечує проти такого вирішення справи. З огляду на вищевикладене, суд прийшов до висновку про наявність підстав для заочного розгляду справи на підставі наявних у справі доказів. Процесуальні дії Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02 квітня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09 вересня 2021 року клопотання представника позивача про витребування доказів у справі задоволено. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 25 листопада 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Фактичні обставини справи Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. [INFO] померла [PERSON] , ( [INFO] , уродженка села Гнідин, Бориспільського району Київської області), яка була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ) - мати Позивача [PERSON] . 10 серпня 2011 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Груша О.В. та зареєстрований в реєстрі за № 11- 7583, яким заповідала все своє майно [PERSON] . Позивач звернулась до Шостої Київської державної нотаріальної контори про відкриття спадкової справи. Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі 08 жовтня 2020 року Шостою Київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу за номером 526/2020. 24 листопада 2020 року Позивач звернулась з заявою до Шостої Київської державної нотаріальної контори про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Постановою державного нотаріуса Шостої Київської державної нотаріальної контори Капелька Н.М. від 24 листопада 2020 року Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , яка залишилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , у зв`язку з відсутністю у спадковій справі документів, що посвідчують право власності спадкодавця на спадкове майно, а саме на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Відповідно інформації, вказаній у постанові, «на запит Шостої Київської державної нотаріальної контори про видачу дублікату свідоцтва про право власності на житло Управління житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в м. Києві державної адміністрації повідомило, що відповідно до пункту 25 Положення про порядок передачі квартир (будинків) жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, затвердженого наказом Міністерства з питань житлово- комунального господарства України від 16 грудня 2009 року за № 386 (із змінами і доповненнями), у разі втрати свідоцтва про право власності на квартиру за письмовою заявою власника (співвласників) органом приватизації видається його дублікат. Вказане Положення не передбачає випадків, коли такий дублікат видається уповноваженій особі власника (зокрема нотаріусу) або спадкоємцю. Згідно з архівними даними [PERSON] не є власником чи співвласником квартири [ADDRESS] ». Згідно довідки про склад спадкоємців, виданої Шостою Київською державною нотаріальною конторою [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] є спадкоємицею за законом до майна своєї матері [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] . Відповідно Свідоцтва про народження [PERSON] [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] . Відповідно Свідоцтва про шлюб, 19.10.1975 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб у Палаці одружень м. Києва. Відповідно інформаційної довідки КВ-2020 №34845 від 05.11.2020 року комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» на запит Шостої Київської державної нотаріальної контори, згідно з даними реєстрових книг Бюро, квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] : - 1/2 частина на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 24.11.1993 року Органом приватизації державного житлового фонду заводу «Арсенал», та зареєстрованого в Бюро 13.12.1993 року № 2631; - 1/2 частина на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Київською державною нотаріальною конторою № 6 від 22.01.2009 року № 2-178, та зареєстрованого в Бюро 02.06.2009 року за реєстровим № 2631. Відповідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта інформація по квартирі [ADDRESS] відсутня. Позиція суду та оцінка аргументів сторін В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення. За приписами статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (частина перша статті 1220 ЦК України). У статті 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Під час розгляду справи судом встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом після померлої [PERSON] , право власності якої на квартиру [ADDRESS] , підтверджується інформаційною довідкою КВ-2020 №34845 від 05.11.2020 року комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», а відтак позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved