Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-27 00:00:00

29 листопада 2021 року [PERSON] звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві. Позиція позивача Позивач посилається на те, що 23 роки 2 місяці він працював на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з повним робочим днем під землею у шкідливих умовах. 20 травня 2018 року під час роботи з ним стався нещасний випадок, за висновком МСЕК від 11 червня 2021 року його визнано інвалідом другої групи та встановлено 80 відсотків втрати працездатності безстроково. Позивач вважає, що ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» має відшкодувати йому моральну шкоду в сумі 120 000 грн, оскільки саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, він втратив своє здоров`я. Позовна заява містить клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Ухвалою від 06 грудня 2021 року було відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Заяви та клопотання відповідача 12 січня 2021 року надійшло клопотання представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про витребування доказів у [PERSON] та КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи»: оригіналів та належним чином завірених копій акту первинного огляду [PERSON] медико-соціальною експертною комісією, первинної довідки МСЕК про визначення ступеня втрати працездатності у відсотках, первинної індивідуальної програми реабілітації інваліда. Також представник позивача просить витребувати у позивача розрахунок позовних вимог з обґрунтуванням розміру відшкодування моральної шкоди. Відзив на позов містить клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Також до відзиву додані клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, про залучення до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання обов`язковою явки позивача у судове засідання. За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Позивачем додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які він посилається у позовній заяві, а саме його роботу на підприємстві відповідача у шкідливих умовах, встановлення йому висновком МСЕК другої групи інвалідності та втрати професійної працездатності внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом. Відповідачем не обґрунтовано необхідність витребування додаткової медичної документації для повного та всебічного розгляду справи. За змістом позовної заяви та відповіді на відзив позивач не бажає брати участь у судовому засіданні через стан свого здоров`я та карантинні обмеження. Позиція позивача по справі детально викладена у позовній заяві та відповіді на відзив, зокрема позивачем зроблений докладний опис негативних змін у його житті, спричинених ушкодженням здоров`я. Призначення у справі судово-психологічної експертизи є недоцільним, оскільки позивачем такого клопотання не заявлено, проведення експертизи без участі позивача неможливо. Також відсутні підстави для залучення до участі у справі Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, оскільки рішення суду у справі не впливає на права та обов`язки цього органу. За змістом статті 23 Цивільного кодексу України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості. На позивача законом не покладено обов`язку надавати розрахунок розміру моральної шкоди. Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотань представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, про залучення до участі у справі третьої особи, про витребування доказів, про обов`язкову участь позивача при розгляді справи, про призначення судово-психологічної експертизи. Заперечення відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає з наступних підстав: -при звільненні позивачу була нарахована та виплачена компенсація немайнової (моральної) шкоди у розмірі 81 256 грн, розрахованої відповідно до стажу роботи в галузі та середнього заробітку робітника. Нарахування та виплата зазначеної допомоги підтверджується розрахунковим листком за вересень 2018 року. Подвійне стягнення моральної шкоди діючим законодавством не передбачено. Позивачем написана заява про відсутність претензій щодо відшкодування моральної шкоди, -у матеріалах справи відсутні будь-які документи, що підтверджували б порушення психічної рівноваги позивача, його переживання та почуття неповноцінності, позивачем не надано доказів зміни його психічного стану та розрахунку ціни позову, -встановлення факту спричинення позивачу моральної шкоди можливо лише при наявності відповідного експертного висновку. Фактичні обставини, встановлені судом Згідно з записами у трудовій книжці [PERSON] він працював у шкідливих підземних умовах праці на виробничо-структурних підрозділах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» (а.с.11-13). 29 травня 2018 року директором ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» затверджений акт №7 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом (а.с.16-17), а також акт проведення розслідування нещасного випадку, що стався 20 травня 2018 року о 15 годині 10 хвилин (а.с.18-19). За змістом зазначених документів, комісією з розслідування були встановлені обставини нещасного випадку, що стався з [PERSON] 20 травня 2018 року після закінчення першої зміни біля 15 години 10 хвилин [PERSON] пересувався по людському ходку №2 канатно-крісельною дорогою МДК №2 для подальшого виїзду на поверхню. При цьому з причини невиконання «Порядку посадки та пересування на канатно-крісельній дорозі МДК №2», яке розміщене на нижньому посадочному майданчику та передбачено «Технологічним паспортом доставки людей по канатно-крісельній дорозі МДК №2 по людському ходку №2 шахти «Ювілейна» ВСП «ШУ Першотравенське», він впав на підошву виробки та отримав травму. У цей час канатно-крісельною дорогою пересувались інші робітники, які побачили [PERSON] лежачим на підошві виробки, зупинили канатно-крісельну дорогу, підійшли до [PERSON] і спитали, що сталося, на що [PERSON] відповів, що все в порядку, від допомоги відмовився. Далі [PERSON] самостійно сів на посадочне крісло канатно-крісельної дороги МДК №2 та на ній прибув на магістральний відкаточний квершлаг для подальшого виїзду з шахти. Після виїзду з шахти [PERSON] звернувся в пункт охорони здоров`я №2. Таким чином не було збережено місце нещасного випадку. Також [PERSON] вказав на те, що тяговий канат, прокладений вздовж канатно-крісельної дороги МДК №2, з боку де сидів [PERSON] , не огинає направляючий ролик по осі робочого профілю, але він всупереч «Технологічного паспорту доставки людей по канатно-крісельній дорозі МДК №2 по людському ходку №2 шахти «Ювілейна» ВСП «ШУ Першотравенське» не зупинив роботу канатно-крісельної дороги МДК №2, а намагався пересуватися по ній. На момент обслідування місця нещасного випадку канатно-крісельна дорога МДК №2 знаходилася у задовільному стані (тяговий канат, прокладений вздовж канатно-крісельної дороги МДК №2 знаходився у направляючих роликах, при увімкненні канатно-крісельна дорога МДК №2 працювала без порушень правил безпеки, здійснення посадки для пересування безпечне для здоров`я робітників. Причиною нещасного випадку, що стався з [PERSON] , зазначено порушення самим потерпілим вимог «Технологічного паспорту доставки людей по канатно-крісельній дорозі МДК №2 по людському ходку №2 шахти «Ювілейна» ВСП «ШУ Першотравенське», невиконання [PERSON] посадових обов`язків, а саме незабезпечення особистої безпеки, несвоєчасне повідомлення про нещасний випадок, незбереження місця нещасного випадку без поважних причин до прибуття комісії з розслідування, порушення вимог пунктів 4.13, 4.3 «Посадової інструкції гірничого майстра дільниці конвеєрного транспорту №2 ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», пункту 8 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві». Таким чином комісією з розслідування нещасного випадку було встановлено, що відповідальним за нещасний випадок є майстер гірничий дільниці конвеєрного транспорту №2 ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» [PERSON] . Довідкою міжрайонної психіатричної МСЕК №2 серії 12ААА № 063038 від 11 червня 2021 року [PERSON] повторно встановлено другу групу інвалідності та 80 відсотків втрати професійної працездатності з 01 вересня 2021 року (а.с.15). Норми права, які застосував суд Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно наведених положень закону підставою для відшкодування працівнику моральної шкоди є наявність факту порушення його прав. Сама по собі робота у шкідливих та небезпечних умовах не порушує прав працівника. Натомість у разі ушкодження здоров`я внаслідок незабезпечення роботодавцем безпечних умов праці наявність порушення роботодавцем прав працівника є очевидною. Актом проведення розслідування нещасного випадку пов`язаного з виробництвом (а.с.18-19), підтверджується, що нещасний випадок стався з позивачем з його власної вини, внаслідок порушення ним вимог «Технологічного паспорту доставки людей по канатно-крісельній дорозі МДК №2 по людському ходку №2 шахти «Ювілейна» ВСП «ШУ Першотравенське», пунктів 4.13, 4.3 «Посадової інструкції гірничого майстра дільниці конвеєрного транспорту №2 ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», пункту 8 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві». Зазначеним актом розслідування не встановлено будь-якої вини роботодавця у цьому нещасному випадку (недосконалість технологічного процесу, тривала дія шкідливих факторів тощо). Оскільки факту порушення роботодавцем прав позивача не встановлено, відсутні підстави для відшкодування моральної шкоди. Розподіл судових витрат Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору, тому судові витрати на сплату судового збору слід компенсувати за рахунок держави.

Outcome: dismissed