Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-26 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просила стягнути солідарно з відповідачів матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в сумі 72304,00 грн. та 800,00 грн. витрат пов`язаних з проведенням експертного дослідження. В обґрунтування позову зазначила, що [INFO] помер її брат [PERSON] . Після його смерті вона прийняла спадщину у вигляді квартири [ADDRESS] . Зазначена квартира є предметом іпотеки у АТ КБ «Приват банк». 05.09.2014 року ще до оформлення спадкових прав на квартиру, співробітники банку обманом вилучили у неї ключі від квартири і тим самим позбавили її доступу до належної їй квартири. 17.10.2016 року рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова в порядку спадкування за законом за нею визнано право власності на вказану квартиру. Однак вона довгий час не могла потрапити до квартири, працівники АТ КБ «Приват банк» не віддавали їй ключі від квартири та крім того квартира знаходилась під охороною КП «Муніципальна охорона». Коли вона змогла потрапити до квартири, вона виявилась у антисанітарному стані та непридатному для проживання. Зі слів сусідів взимку 2015 року відбулося залиття квартири каналізаційними стоками. При цьому навить поверхневий огляд квартири засвідчив, що рівень каналізаційних стоків у квартирі становив мінімум 23 см від рівня підлоги у санвузлі, мінімум 16 см в інших частинах квартири і що ніхто ліквідацією наслідків залиття не займався, бо всі фекальні маси залишалися в квартирі до їх повного висихання. В результаті залиття квартири зіпсовані міжкімнатні двері, шпалери зі склополотна фарбовані, пропитана фекальними стоками штукатурка, зіпсований лінолеум та килимове покриття, плити на підлозі, гіпсокартон в арочному отворі, вийшла з ладу нижня електропроводка. Огляд квартири відбувся в присутності представника ЖЕКу про що був складений акт про комісійний огляд квартири та здійснено фотофіксацію стану квартири. АТ КБ «Приват банк» та Слобідський ВП ГУНП у Харківській області на письмове звернення з пропозицією прийняти участь у комісійному огляді квартири жодним чином не відреагували. На час залиття в квартирі вже кілька років ніхто не проживав. На її думку відповідачі є винними у пошкодженні майна. Так, КП «Жилкомсервіс» є балансоутримувачем та управителем будинку та повинен контролювати якість наданих послуг та виконання умов договорів. КП «Харківводоканал» як виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок. АТ КБ «Приват банк» позбавляв її доступу до квартири, неправомірно взяв квартиру під охорону, шляхом встановлення сигналізації, не повідомив її про факт залиття, не вжив заходів щодо ліквідації наслідків залиття квартири. В зв`язку з чим, вона звернулась до суду з відповідним позовом. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова 19.01.2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 05.02.2018 року відповідачем КП «Харківводоканал» подано відзив на позовну заяву в якому зазначено, що КП «ХКОВ» не згодне з позовними вимогами та вважає їх безпідставними. Відповідно до ч.1, ст. 29 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ними особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на дання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем. Відповідно до публічного договору про надання житлово-комунальних послуг, розробленого КП «Жилкомсервіс», який був опублікований в міській газеті «Слобода» від 28.11.2006, між КП «Жилкомсервіс» як виконавцем послуг з утримання внутрішньобудинкових мереж водопостачання та власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем, як споживачем, укладено вказаний договір. Відповідно до п. 17 договору виконавець несе відповідальність за належне надання або ненадання послуги, що призвело до спричинення шкоди майну або приміщенню споживача, нанесенню шкоди його здоров`ю, шляхом відшкодування збитків. Порядок формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій саме на житлово-експлуатаційні організації покладено обов`язок обслуговувати внутрішньо-будинкові системи гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення. Саме КП «Жилкомсервіс» несе відповідальність за належне утримання внутрішньобудникових мереж водовідведення. Тому обов`язок відшкодування шкоди пов`язаний із затиллям квартири не може бути покладений на КП «ХКОВ». Крім того, позивачем не надано жодних доказів, що залиття квартири сталося з протиправної поведінки КП «ХКОВ». Позивач не вжила жодних заходів з охорони спадкового майна в період оформлення права власності на квартиру, як це передбачено ч.2 ст. 1283 ЦК України. Посилання позивачки, що їй перешкоджали отримати доступ до квартири є необґрунтованими. Акт комісійного обстеження від 27.10.2017, який позивач додає до позовної заяви, був складений комісією, до складу якої входив лише представник КП «Жилкомсервіс», тобто вказаний акт складений з порушенням вимог, встановлених правилами № 76. В період з 01.01.2015 заяв, скарг, звернень від споживачів, які користувалися послугами, які надавано КП «ХКОВ» за адресою: [ADDRESS] не надходило. При цьому позивачем попущено строк позовної давності, оскільки залиття трапилося взимку 2015 року, а з позовом позивач звернулась 15.01.2018 року. Просили в задоволенні позову відмовити. 05.02.2018 року відповідачем КП «Жилкомсервіс» подано відзив на позовну заяву в якому зазначено, що позивач набула статусу власника квартири [ADDRESS] 06.10.2016 року на підставі рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09.09.2016 року. Таким чином, позивач на час залиття, яке відповідно до позовної заяви відбулось взимку 2015 року, статусу власника квартири не мала, шкоду її майну діями чи бездіяльністю КП «Жилкомсервіс» заподіяно не було і вимоги до підприємства є безпідставними. Відповідно до рішення суду позивач набула права власності в порядку спадкування після смерті [PERSON] . Тобто, до спадкоємця не перейшло право на відшкодування збитків, завданих спадкодавцеві у договірних зобов`язаннях. Позивачем на час залиття квартири жодних конклюдентних дій, які б свідчили про укладання з підприємством договору, вчинено не було, що підтверджується довідкою про нарахування та сплату житлово-комунальних послуг. Підприємство з позивачем на час залиття квартири в договірних правовідносинах не перебувало, що свідчить на безпідставність посилання на невиконання умов договору. Жодних належних і допустимих доказів того, що залиття квартири відбулось з вини підприємства, позивачем не надано. Звіт про вартість ремонтно-будівельних робіт з відновлення обробки житлової квартири, наданий позивачем не є належним і допустимим доказом у справі. Просив у задоволенні позову відмовити. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 19.03.2018 року продовжено строк проведення підготовчого судового засідання. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18.04.2018 року по справі призначено проведення судової будівельно-технічної експертизи, провадження у справі зупинено. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12.09.2018 року в зв`язку з неможливістю проведення експертизи поновлено провадження у справі. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 07.11.2018 року задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 07.11.2018 року матеріали цивільної справі надіслано для подальшого проведення експертизи, призначеної ухвалою суду від 18.04.2018. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17.05.2019 року в зв`язку з неможливістю проведення експертизи поновлено провадження у справі. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 30.05.2019 року матеріали цивільної справі надіслано для подальшого проведення експертизи, призначеної ухвалою суду від 18.04.2018. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 23.03.2021 року в зв`язку з проведенням експертизи поновлено провадження у справі. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 04.11.2021 року відмовлено у виклику в судове засідання експерта та закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача КП «Харківводоканал» у судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити з підстав, викладених у відзиві на позов. Представник відповідача КП «Жилкомсервіс» у судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити з підстав, викладених у відзиві. Представник відповідача АТ КБ «Приват банк» в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. У наданих поясненнях зазначила, що експертом не встановлено причини залиття, тому відсутні підстави стверджувати, що залиття сталося з вини АТ КБ «Приват банк». Просила у задоволенні позову відмовити. Представник третьої особи КП « Муніципальна охорона» в судове засідання не з`явився, на виконання ухвали суду надав копію Договору № 602/16/П від 04.02.2016 про надання послуг охорони майна. Просив розглядати справу за їх відсутності та винести рішення на розсуд суду. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази по справі, прийшов до наступного. Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 105466790 вбачається, що [PERSON] з 06.10.2016 року є власником квартири [ADDRESS] на підставі рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09.09.2016 року у справі № 641/3782/16-ц. З наданої довідки також вбачається реєстрація обтяжень від 12.06.2008 року на підставі договору іпотеки квартири ВКІ 180470- ВКІ 180473, виданого 12.06.2008 приватним нотаріусом ХМНО Глуховцевою Н.В. Відомості про основне зобов`язання - Договір укладений між АТ КБ «Приват банк» та [PERSON] . Строк виконання зобов`язання 12.06.2028, розмір основного зобов`язання 53652,00 доларів США. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . 05.09.2014 року працівником АТ КБ «Приват банк» складено акт про виселення на підставі рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова у справі № 6/641/85/2014 від 06.08.2014 р. за адресою: [ADDRESS] . 27.10.2017 року представники [PERSON] - [PERSON] , [PERSON] в присутності представника ЖЕКу [PERSON] склали комісійний акт огляду квартири [ADDRESS] та встановили, що в квартирі маються сліди залиття внаслідок прориву каналізації з висохлими слідами фекальних мас на підлозі полу, кухні та туалету. Сліди залиття у кімнаті зі здуттям ДСП під лінолеумом, сліди грибкового ураження стін. Крім того, в квартирі зафіксовані самочинні переобладнання. Відсутня стіна, яка відділяє коридор з кімнатою, обладнаний арочний пройом у стіні, яка відділяє кухню з кімнатою, балкон переобладнаний у лоджію з посадкою на землю та облаштування підвалу та збільшенням площі. Квартира знаходиться в антисанітарному стані. На підтвердження вартості спричинених залиттям збитків позивачкою надано звіт виконаний ФОП [PERSON] в якому зазначено, що ринкова вартість ремонтно-будівельних робіт з відновлення квартири [ADDRESS] складає 72304,00 грн. Між КП «Муніципальна охорона» та АТ КБ «Приват банк» було укладено договір № 602/16/П про надання послуг охорони майна за допомогою пульта централізованого спостереження. П.п. 2.1. п. 2 Договору зазначено, що за цим договором замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати охорону майна замовника на об`єкті та обслуговування сигналізації на цьому об`єкті. За цим договором виконавець не приймає майно замовника на зберігання і не вступає у володіння ним. Відповідно до додатку № 1 до договору, дислокація об`єкта знаходиться за адресою: [ADDRESS] . На звернення [PERSON] , КП «Харківводоканал» надано відповідь № Ж-905/118.01.02-05 від 23.02.2018 в якій зазначено, що в диспетчерську службу КП «Харківводоканал» 10.04.2015 в 9:22 від начальника дільниці КП «Жилкомсервіс» надійшла заявка про закупорку стояка в квартирі [ADDRESS] . Спеціалістами комплексу «Харківводовідведення» 10.04.2015 в 10:45 були виконані роботи по прочищенню трубопроводу внутрішньобудинкової каналізаційної мережі в технічному підпіллі житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Закупорка усунена. Інших заявок та звернень на незадовільний стан внутрішньобудникової каналізаційної мережі за період з 01.12.2014 по 28.02.2015 від мешканців будинку до диспетчерської служби КП «ХКОВ» не надходило. Згідно відповіді КП «Жилкомсервіс» № 12740/2/07-05 від 18.07.2018 року зазначено, що з питання обстеження та складання акту з приводу залиття квартири [ADDRESS] на протязі грудня 2014 року- лютого 2015 року на дільницю ніхто не звертався, обстеження квартири спеціалістами дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» не проводилося. Згідно висновку експерта № 13597 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що вартість ремонтно-будівельних робіт по усуненню наслідків залиття фекальними стоками взимку 2015 року квартири [ADDRESS] , розрахована у додатку № 2 і станом на 2019 рік складає 81110 грн. Визначити, з яких причин сталося залиття фекальними стоками квартири [ADDRESS] взимку 2015 року, не надається можливим з причин, вказаних в дослідницькій частині висновку. З дослідницької частини висновку з питання № 2 експертом зазначено, що оскільки акт про залиття квартири [ADDRESS] не складався, точна дата та обставини події невідомі, наслідки залиття на момент проведення дослідження усунені, тобто проведення обстеження недоцільно, визначити причину її залиття фекальними стоками взимку 2015 року на надається можливим. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). У відповідності до вимог ст.ст.76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вирішуючи питання щодо доказів, суд враховує інститут допустимості засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Основним доказом винуватості відповідачів, на який посилається позивач, є акт комісійного обстеження від 27.10.2017 року. Однак, згідно до правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У додатку №4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акту (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; 4) адреса квартири, поверх, форма власності; 5) характер залиття та його причини; 6) завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість); 7) висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 р. №12/20-11-1975, відповідно до якого вказується, що п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Окрім забезпечення присутності осіб, визначених у зазначених Правилах, зацікавленим особам слід домогтися належного оформлення акта (оскільки нерідко представники ОСББ, житлово-експлуатуючих організацій та інші особи, що входять до складу комісій не мають юридичної освіти, в силу чого складають акти про залиття, не вказуючи необхідної інформації). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини». Проста фіксація замокання стін та стелі не буде розцінена судом як належний доказ того, що залиття сталося з вини Відповідача. Аналогічна позиція викладена у Постанові Верховного Суду України: у справі № 6-2125цс16 від 23.07.2017 року, в який було зазначено, що позивачі не надали комісійного акта, складеного за участю представників обслуговуючої організації, яким би було зафіксовано сам факт затоплення, а також причини затоплення та завдані пошкодження, а суди попередніх інстанцій, установивши факт залиття квартири, не з`ясували причини залиття квартири позивачів та не установили особу, відповідальну за завдану шкоду. Наданий позивачем акт комісійного обстеження від 27.10.2017 складений в порушення вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, оскільки акт від 16.11.2018 року не відповідає зазначеній вище нормі, зокрема в ньому не відображено даних про саму подію - залиття, дати залиття; характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість), висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Крім того, в акті не зазначені особи, які допустили таке залиття, а також відсутні дані про причини відсутності зацікавлених осіб (від потерпілої сторони та з боку винної), присутність яких є обов`язковою. Судом враховується правова позиція, викладена у Постановах ВС від 21.02.2018 в справі №2-1974/11, згідно до якої зазначено, що акт, який не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. У постанові від 10.05.2018 року в справі №465/2120/14-ц суд касаційної інстанції також наголосив, що зважаючи на викладене, суди не звернули увагу на невідповідність акта обстеження від 6 лютого 2014 року зазначеним Правилам, оскільки він не містить відомостей щодо характеру залиття, не зазначено осіб, які допустили таке залиття, а також інші потрібні відомості, які слід зазначити під час складання такого виду документа. А тому суд дійшов до висновку, що акт комісійного обстеження від 27.10.2017 року є таким, що складений в порушення вимог до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року №927/11207 та згідно до ч. 1 ст. 78 ЦПК України, ст. 79 ЦПК України, ст. 80 ЦПК України, не може бути прийнятий судом до уваги, як допустимий, достовірний та достатній доказ, оскільки оформлений в порушення зазначених вимог не містить даних, які б надали можливість встановити дійсні обставини, та у своїй сукупності не надає змоги дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. При цьому, суд бере до уваги і той факт, що акт від 27.10.2017 був складений майже через два роки з моменту можливого залиття квартири позивача. Також суд враховує висновок наданий судовим експертом Радченком С.В., який був попереджений за кримінальну відповідальність відповідно до вимог ст. 384, 385 КК України та встановив, що акт про залиття квартири [ADDRESS] не складався, точна дата та обставини події невідомі, наслідки залиття на момент проведення дослідження усунені, тобто проведення обстеження недоцільно, визначити причину її залиття фекальними стоками взимку 2015 року на надається можливим. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із роз`ясненнями, наданими у Постанові Пленуму Верховного суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Частиною 2 ст.1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. За загальними правилами деліктних зобов`язань, закріплених ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком. Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, зі змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та чи є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: dismissed