Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-02 00:00:00

08 грудня 2021 року [PERSON] пред`явила позов до Костянтинівської сільської ради Каховського району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] посилається в обґрунтування свого позову на те, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно - земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 1,0 га, розташована на території Червонополянської сільської ради Горностаївського району Херсонської області (на даний час - Червонополянського старостинського округу Костянтинівської сільської ради Каховського району Херсонської області). Відносно вказаного майна [PERSON] ніяких розпоряджень на випадок своєї смерті не залишила. В межах шестимісячного строку після смерті [PERSON] позивач через свою юридичну необізнаність не подала заяви про прийняття спадщини, так як помилково вважала, що вона, як єдиний спадкоємець, може подати таку заяву в будь-який час після смерті спадкодавця. За таких обставин позивач [PERSON] вважає, що процесуальний строк вона пропустила з поважної причини, тому просить суд визначити їй додатковий трьохмісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] 10 грудня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, учасникам справи встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень та пояснень. В підготовче засідання позивач [PERSON] не з`явилась, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялась належним чином - своєю заявою до суду просить розглядати справу за її відсутності, позов підтримує. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності позивача, на підставі наявних у справі доказів. В підготовче засідання представник відповідача Костянтинівської сільської ради Каховського району Херсонської області не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлявся належним чином - своєю заявою до суду сільська рада просить розглядати справу за відсутності їхнього представника, позов визнає. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представника відповідача, на підставі наявних у справі доказів. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.1 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. В підготовче засідання відповідач подав окрему процесуальну заяву про визнання позову. Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Враховуючи викладене суд вважає можливим ухвалити рішення в даній цивільній справі за результатами підготовчого провадження. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , про що 15 лютого 2010 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області складено актовий запис про смерть за № 311. Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно - земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 1,0 га, розташована на території Червонополянської сільської ради Горностаївського району Херсонської області (на даний час - Червонополянського старостинського округу Костянтинівської сільської ради Каховського району Херсонської області). Відносно вказаного майна [PERSON] ніяких розпоряджень на випадок своєї смерті не залишила. Згідно ч.1 ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно ч.1 ст.1222 ЦК України с падкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно ч.2 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Згідно ч.1 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Згідно ч.3 ст.1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно ч.2 ст.1258 ЦК України кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч.1 ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно ч.1 ст.1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. Згідно ч.1 ст.1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Згідно ч.2 ст.1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї. Згідно ч.1 ст.1266 ЦК України в нуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З листа приватного нотаріуса Каховського районного нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Карпеченко К.П. від 14 грудня 2021 року № 01-16/307 та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 14 грудня 2021 року № 67780216 вбачається, що спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , немає. Позивач [PERSON] являється єдиним спадкоємцем, який бажає прийняти спадщину після смерті [PERSON] . В межах шестимісячного строку після смерті [PERSON] позивач [PERSON] , як дочка померлої та спадкоємець першої черги права на спадкування за законом, не подала до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Так, позивач [PERSON] внаслідок своєї юридичної необізнаності помилково вважала, що вона, як єдиний спадкоємець, може подати таку заяву в будь-який час після смерті спадкодавця. За таких обставин позивач пропустила строк для прийняття спадщини. На підставі викладеного суд вважає можливим задовольнити позов, визнати поважною причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після померлої [PERSON] та визначити позивачеві додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved