Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-23 00:00:00

Позивач звернулась в суд з позовом до відповідача, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просила стягнути з [PERSON] 29278,60 грн майнової шкоди, компенсувати 5000,00 грн завданої моральної шкоди та стягнути судові витрати. Позиція позивача В обґрунтування позову позивач покликалась на те, що 26.09.2020 близько 15 год [PERSON] , яка проживає поруч з будинком [PERSON] , що в [ADDRESS] та повідомила, що на території будинковолодіння, де позивачка зараз не проживає, але часто навідується, загорілись господарчі споруди. Про це сусідка також повідомила ДСНС та поліцію. Пожежу ліквідовано силами 21 ДПРЧ м. Гайворон. Відповідно до акту про пожежу від 26.09.2020 комісією в складі інспектора ДСНС [PERSON], слідчого відділу поліції [PERSON] , сусіда [PERSON] та позивачки [PERSON] встановлено, що пожежею знищено господарчу споруду № 1 розміром 2х6 м, виконану з дерев`яних стовпчиків, покриту шифером по дерев`яних конструкціях, господарчу споруду № 2 розміром 4х3 м, виконану з дерев`яних стовпчиків, покриту шифером по дерев`яних конструкціях, господарчу споруду № 3 розміром 4х3 м, виконану з дерев`яних стовпчиків, покриту шифером по дерев`яних конструкціях, дерев`яний туалет розміром 1х1 м, верхню частину фасаду будівлі літньої кухні, 3 м куб дров та 300 кг вугілля; пожежею пошкоджено шиферну покрівлю будівлі літньої кухні на площі 12 кв. м, перекриття літньої кухні на площі 4 кв. м; прямі збитки від пожежі 25000 грн, побічні збитки 91000 грн; пожежа сталась через необережне поводження з вогнем під час спалювання сухої рослинності [PERSON] , який проживає поруч у буд. [ADDRESS] . Таке ж підтверджується і матеріалами досудового розслідування №12020120120000371 від 27.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.270 КК України, в якій постановою від 21.12.2020 провадження закрито через незначну суму майнової шкоди. Таким чином, неправомірними діями [PERSON] позивачці завдано матеріальні збитки, добровільно відшкодувати які він відмовляється. Крім того, позивачка зазначає, що їй завдано чималої моральної шкоди, яка проявляється у негативних емоціях та душевних переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, яку вона оцінює в 5000, 00 грн. Уточнивши позовні вимоги, позивачка просить стягнути з відповідача 29278,60 грн матеріальної шкоди, розмір якої визначено на підставі висновку експерта, з яких 16950,6 грн - розмір матеріальної шкоди нанесеної сараю внаслідок пожежі, 1969 грн - вартість дерев`яного туалету, по 3453 грн - вартість кожної господарчої споруди №1, 2 та 3. В судовому засіданні представник позивача додатково пояснив, що моральна шкода в розмірі 5000,00 грн спричинена заподіянням матеріальної шкоди в результаті знищення майна, необхідність звернення до суду за захистом свої прав, відновлення попереднього стану майна, надання пояснень працівникам поліції, зазначив, що докази витрат на надання правничої допомоги будуть надані протягом п`яти днів після прийняття рішення судом. позиція відповідача Відповідач правом подачі відзиву не скористався. В судовому засіданні представник відповідача, адвокат Деркаченко Ю. О., позов не визнав, пояснив, що відсутнє рішення суду чи будь якого органу, який визнав би [PERSON] винуватим в спричиненні пожежі, позивач в позовній заяві не ставила вимогу про визнання вини [PERSON] в спричиненні пожежі. Актом про пожежу не встановлено, що причиною пожежі стали діяння [PERSON], в ньому лише вказано ймовірну причину пожежі. Позивачем не підтверджено наявності навісів та туалету, які, як вона стверджує було знищено пожежею. Щодо завдання позивачці моральної шкоди нею не надано суду жодного доказу. Просив відмовити в задоволенні позову. Свідок [PERSON] , будучи допитаним в судовому засіданні за клопотанням представника позивача, пояснив, що проживає в [ADDRESS] , по сусідству з місцем пожежі, що сталась у кінці вересня минулого року, знає що в даному будинковолодінні раніше проживала тітка позивачки [PERSON] . Того дня почув шум від пожежі - горів шифер та при цьому видавав стріляючі звуки. Побіг щоб допомогти гасити, однак та була надто сильною. На місці вже були інші люди, в тому числі [PERSON] , потім приїхали пожежні, які і загасили пожежу. Бачив як горів туалет, горіло біля сараю, чи були інші споруди йому не відомо. Після того як пожежники поїхали допомагав дружині [PERSON] гасити на городі, яким користується подружжя Слуцьких, носив воду відрами з свого дому, а п. Слуцька з свого, звідки розпочалась пожежа городнє сміття. Бачив як поліцейські відбирали пояснення у [PERSON] та його дружини. Був сильний відер, дув з боку туалету до сараю та будинку. Людей які б спалювали траву на городі він не бачив, окрім того місця на городі звідки пішло займання, та яким користується [PERSON], що поряд з ділянкою [PERSON] . Свідок [PERSON] , будучи допитаним в судовому засіданні за клопотанням представника позивача, пояснив, що проживає по сусідству з місцем пожежі, через дорогу знаходиться город [PERSON]. Бачив [PERSON] на городі, яким той користується та який межує з земельною ділянкою на якій в подальшому пожежею було знищено та пошкоджено будівлі. Той впорядковував залишки рослинності на городі. Перед початком пожежі знаходився на своєму городі. Свідок знав що на межі ділянок [PERSON] та [PERSON] знаходилась суха трава - люцерна. Почув що горить вогонь, ще поки пожежі не було, зробив для себе висновок, що це [PERSON], крім якого в тому напрямку більше нікого не було, спалює суху траву. В цей час піднявся сильний вітер та через хвилин 10 [PERSON] біг до нього, кричав, просив води, щоб загасити пожежу. Свідок також з водою побіг гасити пожежу. [PERSON] на городі [PERSON] та пожежа перекинулась на земельну ділянку [PERSON] і поширювалась по ній - горів дерев`яний туалет, що знаходився біля межі ділянок, надалі загорілась дерев`яна прибудова до літньої кухні, літня кухня. На початку події ніяких інших осіб, окрім самого свідка та [PERSON] на місці не було. Свідок [PERSON] , будучи допитаним в судовому засіданні за клопотанням представника відповідача, пояснив, що мав намір придбати будинковолодіння, інколи там ночував, мав ключі від будівлі на території де відбулась пожежа. На території будинковолодіння знаходились будинок, літня кухня (сарай), навіс біля сараю, дерев`яний навіс для дров, дерев`яний туалет, вугілля чи дров не було. Не був присутній під час виникнення пожежі. Зі слів [PERSON] йому стало відомо, що причиною такої стало те, що він підпалював сухі бур`яни, однак не встиг їх загасити. При пожежі згорів туалет, навіс позаду літньої кухні з дощок, накритий шифером, а також навіс для дров. Свідок [PERSON] , будучи допитаною в судовому засіданні за клопотанням представника відповідача, пояснила, що в 2020 році була пожежа в с. Хащувате, горіла трава та вогонь перекинувся на сусідні господарські споруди. Вона, як представник ДСНС в складі комісії провела обстеження, склала акт про пожежу. Сусід в якого згоріло заявив що це його майно, а той що спалював суху траву підтвердив, що ділянка належить йому. Суму прямих збитків зазначено на підставі довідки в довільній формі наданій власником споруд. Сума побічних збитків додатково включає вартість залучення пожежних автомобілів. Відомості в акті зазначено зі слів осіб власниці [PERSON] та іншого учасника [PERSON] , який ствердив, що пожежа виникла внаслідок його необережних дій, через сильний вітер. Яке майно було знищено в акті зазначено після візуального огляду по слідах залишків ушкоджених матеріалів з врахуванням пояснень власника. Свідок [PERSON] будучи допитаним в судовому засіданні за клопотанням представника відповідача, пояснив, що [PERSON] просив його відремонтувати частину даху, що згоріла внаслідок пожежі поряд з його городом. [PERSON] пояснював, що він палив вогнище - спалював траву на своїй ділянці і вітром вогонь занесло на чужу сусідню земельну ділянку, внаслідок чого загорілись сусідські будівлі. Коли проводився ремонт проходила також і хазяйка цих споруд. Зазначив, що дах літньої кухні ним, з допомогою [PERSON] було відремонтовано. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі Ухвалою суду від 04.02.2021 позовна заява залишена без руху та позивачу надавався строк для усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою від 17.03.2021 відкрито провадження в справі, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 30.06.2021 за клопотанням представника позивача призначено судову будівельно-технічну експертизу. Ухвалою від 17.09.2021 поновлено провадження в справі. 25.10.2021 від позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог. Ухвалою від 25.10.2021 заяву про уточнення (збільшення) позовних вимог прийнято до розгляду. Ухвалою від 25.10.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, а відповідач як на підставу своїх заперечень, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з такого. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом. За вимогами ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини Згідно витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №141957280 від 19.10.2018 житловий будинок по [ADDRESS] належить [PERSON] з 19.10.2019. опис об`єкта - загальна площа 443к кВ м , житлова площа 31,2 кв м, матеріал стін - глинобитний, веранда «а», сарай «Б», погріб «б1», огорожа № 1, ворота з хвірткою № 2 (а. с. 4). Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-3511186842020 від 22.04.2020 [PERSON] є власницею земельної ділянки по [ADDRESS] кадастровий номер 3521186800:51:000:0648, цільове призначення «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)» з 22.04.2020 (а.с. 5). З копії Витягу з ЄРДР №12020120120000371 від 27.09.2020 вбачається, що 27.09.2020 до Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області надійшла заява від [PERSON] про загорання господарського приміщення по [ADDRESS] , що належить їй (а.с. 6). З акту про пожежу від 26.09.2020 складеного комісією в складі головного інспектора Гайворонського РС УДСНС України у Кіровоградській області [PERSON], слідчого СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області [PERSON], [PERSON] (власник), [PERSON] (сусід) про пожежу, що виникла 26.09.2020 о 14:45 год в приватному будинковолодінні - господарча споруда №1 (2х6), господарча споруда № 2 (4х3), господарча споруда (4х3), туалет, будівля літньої кухні по [ADDRESS] власником якого є [PERSON] . Місце виникнення пожежі - стіна шиферна по дерев`яних конструкціях, господарчі споруди №1, 2, 3. Пожежу виявлено 26.09.2020 о 14:52 [PERSON] та нею ж повідомлено. Пожежу ліквідовано 26.09.2020 о 15:36 год. Пожежею знищено господарчу споруду №1 (2х6), виконану з дерев`яних стовпчиків, покриту шифером по дерев`яних конструкціях, господарчу споруду № 2 (4х3), виконану з дерев`яних стовпчиків, покриту шифером по дерев`яних конструкціях, господарчу споруду (4х3), виконану з дерев`яних стовпчиків, покриту шифером по дерев`яних конструкціях, дерев`яний туалет, верхню частину фасаду будівлі літньої кухні, 3 куб. м дров, 300 кг вугілля. Пожежею пошкоджено шиферну покрівлю будівлі літньої кухні на площі 12 кв. м, перекриття літньої кухні на площі 4 кв. м. Прямі збитки від пожежі оцінено в 25000 грн, побічні збитки - 91000,00 грн. Причина пожежі необережне поводження з вогнем під час спалювання сухої рослинності [PERSON] . Акт про пожежу підписаний членами комісії [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Зауважень від них не поступило (а.с 7). Відповідно до постанови від 21.12.2020 про закриття кримінального провадження №12020120120000371 від 27.09.2020 слідчого СВ Гайворонського ВП ГУНП в Кіровоградській області [PERSON] за ознаками ч.1 ст. 270 КК України кримінальне провадження закрите за відсутністю ознак складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 270 КПК України, оскільки диспозиція статті передбачає заподіяння прямих збитків в розмірі не менше 608100 грн (а.с. 14). Згідно висновку експерта № 2-08/2021 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі № 385/146/21 від 17.08.2021 з доданою фототаблицею сумарна вартість майнової шкоди завданої власнику будинковолодіння по [ADDRESS] внаслідок пожежі, що відбулась 26.09.2020 становить 29278,60 грн, з яких 16950,60 грн вартість ремонтно-відновлювальних робіт сараю (в акті про пожежу - літня кухня), 12328,00 грн - дійсна вартість споруд №1-3 та туалету (з яких 1969 грн - дерев`яний туалет розміром 1х1, 3453 грн - господарча споруда № 1 розміром 2х6 м, 3453 - господарча споруда № 2 розміром 3х4 м, 3453 - господарча споруда 3, розміром 3х4 м). (а. с. 120-147). Норми права, які застосував суд, мотиви їх застосування Предметом спору у даній справі є відшкодування на підставі ст. 1166 ЦК України шкоди, яку позивачеві заподіяно відповідачам внаслідок пожежі, що сталась на його території. Перелік основних способів захисту цивільних прав та інтересів визначається ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України. При цьому, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. За загальним принципом цивільного права особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (частина перша статті 22 Цивільного кодексу України). Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, передбачені статтею 1166 ЦК України, частиною першою якої встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для настання відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача, г) вина. Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті, що коментується, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. Мова йде про реальну шкоду та упущену вигоду (ст. 22 ЦК України). Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) або доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює Кодекс цивільного захисту України. За приписами ст. 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю. Згідно ч. 2 ст. 21 Кодексу цивільного захисту України громадяни України у сфері цивільного захисту зобов`язані: 1) дотримуватися правил поведінки, безпеки та дій у надзвичайних ситуаціях; 2) дотримуватися заходів безпеки у побуті та повсякденній трудовій діяльності, не допускати порушень виробничої і технологічної дисципліни, вимог екологічної безпеки, охорони праці, що можуть призвести до надзвичайної ситуації; 3) вивчати способи захисту від надзвичайних ситуацій та дій у разі їх виникнення, надання домедичної допомоги постраждалим, правила користування засобами захисту; 4) повідомляти службі екстреної допомоги населенню про виникнення надзвичайних ситуацій; 5) у разі виникнення надзвичайної ситуації до прибуття аварійно-рятувальних підрозділів вживати заходів для рятування населення і майна; 6) дотримуватися протиепідемічного, протиепізоотичного та протиепіфітотичного режимів, режимів радіаційного захисту; 7) виконувати правила пожежної безпеки, забезпечувати будівлі, які їм належать на праві приватної власності, первинними засобами пожежогасіння, навчати дітей обережному поводженню з вогнем. Відповідно до ч. 3 ст. 27 Закону України «Про рослинний світ» випалювання сухої рослинності або її залишків здійснюється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища. Відповідно до п. 2 Розділу 2 «Порядку випалювання сухої рослинності або її залишків розділ» затвердженого наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України 12 серпня 2021 року № 541 випалювання залишків сухої рослинності допускається у наступних випадках: для приготування їжі (у печі, на мангалі чи за допомогою іншого обладнання), обігріву оселі (дрова, хмиз, брикети); у традиційно-культурних цілях (багаття на Івана Купала, тощо). Таке випалювання здійснюється за попереднім узгодженням місця та часу з органами місцевого самоврядування. Забороняється проводити будь-які випалювання у вітряну погоду, окрім випалювання залишків сухої рослинності у закритих приміщеннях. Розпалювання багать для випалювання залишків сухої рослинності має проводитись у відповідності до Правил пожежної безпеки в Україні затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за № 252/26697 та інших норм законодавства. Відповідно до Правил пожежної безпеки в Україні затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 1.18. Розводити багаття, користуватися відкритим вогнем на відстані менше 30 м від будівель та споруд, викидати незагашене вугілля забороняється. В окремих випадках для приготування їжі на відкритому вогні дозволяється зменшувати ці відстані до 5 м за умови наявності спеціально обладнаного вогнища та вигородження місця застосування відкритого вогню негорючими конструкціями (екранами) на максимальну висоту можливого полум`я. В усіх випадках забороняється залишати без догляду джерела відкритого вогню. 1.20. Місця для розведення багать треба утримувати очищеними до верхнього шару ґрунту, облямовувати смугою очищеного ґрунту не менше 2,5 м завширшки і розміщувати на відстані не менше 30 м від будинків та споруд, 25 м - до стоянок автотранспорту, 50 м - до хвойного та 25 м - до листяного лісового масиву. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (ч. 2 ст. 1192 ЦК України). У відповідності до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до ч. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної /немайнової/ шкоди» від 31 березня 1995 року № 4 під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, запо діяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Мотивована оцінка наведених учасниками справи аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову Судом встановлено, що 26.09.2020 трапилась пожежа в с. Хащувате Голованівського (на той час Гайворонського) району Кіровоградської області. Внаслідок пожежі було пошкоджено та знищено майно [PERSON] по [ADDRESS] . Ліквідація пожежі відбулась силами пожежної служби, за результатами такої комісією в складі представника ДСНС [PERSON] , слідчого Гайворонського ВП [PERSON], [PERSON] , (позивач в даній справі), [PERSON] (відповідач в даній справі) складено акт про пожежу, який даними особами підписано та зауважень до такого не висловлено. Ймовірною причиною пожежі в такому вказано необережне поводження з вогнем під час спалювання сухої рослинності [PERSON] . За фактом пожежі було відкрите кримінальне провадження № 12020120120000371 за ч. 1 ст. 270 КК України, яке постановою слідчого від 21.12.2020 закрите у зв`язку з відсутністю ознак складу кримінального правопорушення, а саме недостатністю суми збитків, мінімальна сума якої відповідно до чинного законодавства повинна була становити більше 608100 грн. Отже, як вбачається з акту про пожежу, ймовірною причиною такої є спалювання сухої рослинності [PERSON] . Відповідний акт складено за участю [PERSON] , за його усних пояснень, підписано ним, зауважень до акту ним не висловлено. Суд бере до уваги показання свідка [PERSON] , який будучи попередженим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання ствердив, що бачив [PERSON] на городі, яким той користується, де той впорядковував рослинність, зокрема мав біля себе косу, крім нього жодної іншої особи там не було, при цьому чув як горить вогонь, через хвилин 10 почув крик [PERSON], той біг, просив води. Вітром вогонь перекинуло на територію [PERSON] аж до літньої кухні. Також суд бере до уваги показання свідка [PERSON] , який будучи попередженим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання ствердив, що проживає по сусідству від місця пожежі, був на місці пожежі, бачив як горіло на городі яким користується [PERSON] та на земельній ділянці [PERSON] , де горів дерев`яний туалет, біля сараю. Під час пожежі був сильний вітер. Після того як пожежники поїхали допомагав дружині [PERSON] залити місце горіння городнього сміття на городі, яким користується [PERSON]. Бачив на місці події [PERSON]. Бачив як в нього поліцейські відбирали пояснення. Крім того суд бере до уваги показання свідка [PERSON] , який був допитаний за клопотанням представника відповідача та, будучи попередженим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, ствердив, що мав намір придбати будинковолодіння де відбулась пожежа, інколи там ночував, мав ключі від будівлі на території. На території будинковолодіння знаходились будинок, літня кухня (сарай), навіс біля сараю, дерев`яний навіс для дров, дерев`яний туалет, вугілля чи дров не було. [PERSON] пояснював, що причиною такої стало те, що він підпалював сухі бур`яни, однак не встиг їх загасити. При пожежі згорів туалет, навіс позаду літньої кухні з дощок, накритий шифером, а також навіс для дров. Також суд бере до уваги показання свідка [PERSON] , яка була допитана за клопотанням представника відповідача та, будучи попередженою про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, ствердила, що як представник ДСНС складала акт про пожежу в с. Хащувате. [PERSON] пояснював, що причиною пожежі була його необережність при спалюванні сухої трави. Крім того суд приймає до уваги показання свідка [PERSON] , який був допитаний за клопотанням представника відповідача та, будучи попередженим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, ствердив, що [PERSON] пояснював, що спалював траву на своїй ділянці і вітром вогонь занесло на чужу сусідню земельну ділянку, внаслідок чого загорілись сусідські будівлі. Також [PERSON] просив його допомогти відремонтувати дах сусідської будівлі літньої кухні (сараю) пошкоджений пожежею. При оцінці показань свідків зазначених вище суд зазначає, що такі пояснення є логічними, послідовними, що підтверджують та доповнюють одне одного та підтверджуються іншими допустимими та належними доказами. Показання свідків також базуються на повідомленнях [PERSON] про причини пожежі. Відповідач [PERSON] повідомлявся про судові засідання, однак в такі не з`являвся та був представлений представником - адвокатом. Крім того право відповідача давати пояснення є виключно його правом. Відповідно до висновку експерта № 2-08/2021, який був попереджений про кримінальну відповідальність, за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі № 385/146/21 від 17.08.2021 з доданою фототаблицею сумарна вартість майнової шкоди завданої власнику будинковолодіння по [ADDRESS] внаслідок пожежі, що відбулась 26.09.2020 становить 29278,60 грн, з яких 16950,60 грн вартість ремонтно-відновлювальних робіт сараю (в акті про пожежу - літня кухня), 12328,00 грн - дійсна вартість споруд №1-3 та туалету (з яких 1969 грн - дерев`яний туалет розміром 1х1, 3453 грн - господарча споруда № 1 розміром 2х6 м, 3453 - господарча споруда № 2 розміром 3х4 м, 3453 - господарча споруда 3, розміром 3х4 м). Оскільки такий висновок наданий судовим експертом попередженим про кримінальну відповідальність, за ухвалою суду, суд вважає його належним та допустимим доказом. Крім того, зауважень від сторін щодо даного висновку не поступало. Також суд звертає увагу на те, що «Порядком випалювання сухої рослинності або її залишків» забороняється проводити будь-які випалювання у вітряну погоду, окрім випалювання залишків сухої рослинності у закритих приміщеннях. А отже протиправна поведінка відповідача полягає у діях щодо спалювання сухої рослинності у вітряну погоду. Постановою про закриття кримінального провадження від 21.12.2020 таке було закрите, однак причиною закриття є саме відсутність кваліфікуючої ознаки ч. 1 ст. 270 КК України - заподіяної шкоди у великому розмірі (понад 60810 грн) та питання наявності чи відсутності інших ознак складу кримінального правопорушення не вирішувалось. Зважаючи на наведене, суд приходить до висновку, що позивачем доведено наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди - [PERSON] , причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача. При цьому суд звертає увагу на те, що за положенням ч. 2 ст. 1166 ЦК України відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Водночас відповідачем не надано жодного доказу відсутності його вини. При оцінці розміру заподіяної шкоди суд бере до уваги те, що відповідно до витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №141957280 від 19.10.2018 до житлового будинку по [ADDRESS] , що належить [PERSON] належать, веранда «а», сарай «Б», погріб «б1», огорожа № 1, ворота з хвірткою № 2. Відомості про наявність навісів № 1-3 та дерев`яного туалету в такому відсутні. Водночас, як вбачається з пояснень свідків [PERSON] , [PERSON], [PERSON] на території будинковолодіння були навіс, що знаходився поряд з літньою кухнею (сараєм) зроблений з дощок та накритий шифером, а також дерев`яний туалет. Суд надає віри таким показанням свідків, надані особами, попередженими про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві свідчення, вважаючи їхні покази логічними, такими що підтверджують і доповнюють одне одного. При цьому суд зазначає, що відсутність відомостей про такі у Витязі з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності не спростовують наявність на території будинковолодіння, що підтверджено поясненнями ряду свідків, таких споруд некапітального характеру. Водночас суд відхиляє твердження позивача, положення акту про пожежу, щодо наявність на території будинковолодіння 2 інших навісів та критично оцінює пояснення свідка [PERSON] , про наявність другого навісу, що був знищений вогнем, оскільки такі не підтверджуються іншими достатніми, належними та допустимими доказами, а доказування не може базуватись на припущеннях. Також суду враховує пояснення свідка [PERSON] , який пояснив, що відновлював перекриття літньої кухні пошкоджене пожежею, однак при цьому звертає увагу, що судова експертиза, яка визначила вартість завданої пожежею шкоди проведена вже після цих ремонтних робіт. Також суд відхиляє покликання представника відповідача про те, що в задоволенні позову слід відмовити оскільки відсутнє будь-яке рішення суду, яким була б встановлена вина [PERSON] у спричиненні пожежі, оскільки суд самостійно встановлює наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, який став підставою для стягнення шкоди на підставі наданих сторонами доказів. Зважаючи на наведене суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову в частині стягнення заподіяної матеріальної шкоди завданої пожежею, внаслідок якої знищено дерев`яний туалет та навіс і пошкоджено літню кухню. Вартість заподіяних збитків, відповідно до висновку експерта складає відповідно 1969,00 грн, 3453,00 грн, 16950,60 грн. В решті позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди - відмовити. Щодо позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд виходить з наступного. Так, позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн. У відповідності до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно з п. 3 ч. 2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до ч.3 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної /немайнової / шкоди» від 31 березня 1995 року № 4 під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності /в тому числі інтелектуальної /, прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. У судовому засіданні встановлено, що внаслідок пошкодження майна [PERSON] , яке відбулося з вини відповідача, позивачці завдано душевних страждань. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди, суд враховує глибину фізичних, душевних страждань [PERSON] , ступінь вини відповідача, намагання ним відремонтувати пошкоджений дах літньої кухні, ненавмисний характер вчиненого, та виходячи з засад розумності й справедливості, вважає стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 1000,00 грн, визнаючи такий розмір достатнім для сатисфакції та відшкодування душевних страждань позивачки. При цьому суд зважає на позицію Великої Палати Верховного Суду при розгляді справи № 752/17832/14-ц, про те, що розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення. Про це зазначила Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 752/17832/14-ц. Щодо судових витрат Згідно ч. 1 ст. 141 судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що судом задоволено 79,83% (23372,60х100/29278,60) вимоги про стягнення матеріальної шкоди та 20% (1000х100/5000) щодо компенсації моральної шкоди, суд вважає правильним стягнути з відповідача на користь позивача 906,46 грн сплаченогосудового збору (908,00 х79,83% + 908х20%). Крім цого, представником позивача в судових дебатах заявлено про те, що ним буде подано докази понесених витрат на надання правничої допомоги протягом 5 днів після ухвалення рішення суду. У зв`язку з цим, відповідно до вимог ч. 8 ст. 141, ч. 5 ст. 265 ЦПК України слід призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати.

Outcome: partial