Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-02 00:00:00

Рух справи 07.07.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом представника позивача - адвоката Мироненка О.О. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить визначити додатковий строк, тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання [PERSON] ( [INFO] ) для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 13.07.2021 вказану позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 11.11.2021. 03.11.2021 на виконання ухвали суду надійшла копія спадкової справи № 27/2021 до майна померлого [INFO] [PERSON] ( [INFO] ). 05.11.2021 до суду надійшов відзив Міськради, в якому вона просить ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглянути справу за відсутності її представника. 08.11.2021 на виконання ухвали суду надійшла відповідь на запит КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» щодо власників квартири. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 11.11.2021 зарито підготовче провадження у справі, розгляд справи по суті призначено на 03.02.2022. У судове засідання, призначене на 03.02.2022 з`явився тільки представник позивача, який доводи та вимоги позову підтримав, просив позовні вимоги задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився. Разом з тим, суд врахував, що у відзиві на позовну заяву Міськрада ставить питання про розгляд справи у відсутності її представника Обґрунтування позову В позовній заяві [PERSON] звертається увага, зокрема, на наступне: « [INFO] в місті Київ помер рідний батько [PERSON] (надалі - Позивач) [PERSON] у віці 89 років, про що 07 листопада 2020 року складено відповідний актовий запис № 19186, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , яке було видане Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 07 листопада 2020 року (копія Свідоцтва - Додаток № 3). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить право власності на частину квартири під номером [ADDRESS] (надалі - Квартира). Частина квартири належала померлому на підставі Договору купівлі-продажу від 26.03.1998 року, укладеного на Товарній біржі «Українська біржа Десятинна», реєстраційний № 2371-Б/732 (копія Договору - Додаток № 4). Вказана Квартира належала на праві приватної власності в рівних долях [PERSON] та [PERSON] , зареєстрованому в Київському міському бюро технічної інвентаризації та записано в реєстровій книзі під № 2321. Після смерті [PERSON] (матері Позивача), яка померла [INFO] , 1/2 частину Квартири на підставі заповіту успадкувала її дочка - Позивач, що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, виданого державним нотаріусом Другої київської державної нотаріальної контори 07.08.2007 року, зареєстровано в реєстрі за № 8-3727 (копія Свідоцтва - Додаток № 5). За життя померлим [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті було складено Заповіт, посвідчений 18.12.2003 року державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, зареєстровано в реєстрі за № 7-976 (копія Заповіту - Додаток № 6). Відповідно до зазначеного вище Заповіту, померлий [PERSON] заповідав належну йому на праві власності частину квартири під номером [ADDRESS] своїй доньці - гр. [PERSON] , тобто Позивачу. Те що [PERSON] є дочкою померлого [PERSON] підтверджується Свідоцтвом про народження серія [NUMBER] (копія Свідоцтва - Додаток № 7). Єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , є [PERSON] , що підтверджується Довідкою № 183/02-14 від 07.06.2021 року, виданої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халявкою Н.М. (копія Довідки - Додаток № 8). 04 червня 2021 року Позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявки Н.М. з заявою № 67 про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халявкою Н.М. відкрито спадкову справу № 27/2021, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 65034969 від 04.06.2021 року (копія Витягу - Додаток № 9). Однак, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Н.М. відмовила Позивачу у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з припущенням строку для прийняття спадщини, про що винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 182/02-31 від 04.06.2021 року (копія Постанови - Додаток № 10). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Тобто, для прийняття спадщини після смерті [PERSON] був встановлений строк з 06.11.2020 року по 06.05.2021 року. Вважаємо, що Позивач не встигла звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин з огляду на наступне. Смерть рідного батька для Позивача стала великим потрясінням в її житті. Позивач залишилась без рідної людини, яка завжди її підтримувала та була її опорою. Ця трагічна подія змінила життя Позивача, відбилася на її здоров`ї. Позивач пережила шок, нервовий стрес від якого дуже тяжко оговтується по цей день. Відразу після смерті батька, Позивач займалась організацією і проведенням його похорону та поминальних днів. Перебуваючи у пригніченому стані, Позивач не надала належної уваги тому, що їй протягом шести місяців необхідно звернутись до органів нотаріату із відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті її батька. Окрім цього, Протоколом Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайної ситуації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 20 від 18.03.2021 року на території міста Києва у період з 00:00 20.03.2021 року до 24:00 09.04.2021 року установлено карантин. Протоколом Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайної ситуації виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації) № 29 від 01.04.2021 року на території міста Києва карантин продовжено до 16.04.2021 року та встановлено додаткові обмеження, а саме: - пунктом 2 зазначеного Протоколу з 00 год. 00 хв. 05.04.2021 року до 16.04.2021 року переведено роботу громадського транспорту у режим спеціальних перевезень та дозволено лише перевезення осіб, які мають відповідні спеціальні перепустки. Тобто, з 05.04.2021 року на території міста Києва з метою уникнення колапсу медичної системи міста Києва, збереження та зміцнення здоров`я громадян, запроваджено більш суворі обмеження, зі здійсненням жорстокого контролю за їх дотриманням. Протоколом Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайної ситуації виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації) № 34 від 14.04.2021 року на території міста Києва карантин з суворими обмеженнями продовжено до 30.04.2021 року. Окрім цього, згідно з ч. 3 ст. 67 КЗпП України у випадку, коли святковий або неробочий день збігається з вихідним днем, вихідний день переноситься на наступний після святкового або неробочого. Тому за графіком п`ятиденного робочого тижня з вихідними днями у суботу та неділю у 2021 році, вихідні дні .у суботу та неділю 1 і 2 травня були перенесені на понеділок та вівторок 3 і 4 травня. Отже, внаслідок збігу вказаних вцще обставин, враховуючи всі перелічені встановлені обмеження у період з 05.04.2021 року по 30.04.2021 року включно, святкові та вихідні дні, Позивач заяву про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом щодо майна свого померлого батька [PERSON] , [INFO] , змогла подати до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявки Наталії Миколаївни лише 04 червня 2021 року.» Обґрунтування відзиву 05.11.2021 до суду надійшов відзив на позовну заяву в якому Міськрада просить суд зважаючи на докази в матеріалах справи на прийняти рішення згідно чинного законодавства. При цьому, Міськрада зазначає, зокрема, таке: «Згідно із свідоцтвом про смерть [PERSON] помер [INFO] . Відповідно до частини першої статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (частина перша статті 1222 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (частина перша статті 1223 ЦК У країни). Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому (частина перша статті 1236 ЦК України). Як вбачається із заповіту від 18 грудня 2003 року, [PERSON] заповів належному йому на праві власності частину квартири [ADDRESS] [PERSON] . Згідно частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 04 червня 2021 року № 182/02-31 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Н.М., відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку з пропуском встановленим законом 6-ти місячного терміну для прийняття спадщини.» Фактичні обставини, встановлені судом Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин в їх сукупності, суд встановив наступне. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 07.11.2020, а.с. 9), батько позивачки, [PERSON] . Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 22.05.1970 (а.с. 13) де батьками [PERSON] зазначено [PERSON] та [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить право власності на частину квартири під номером [ADDRESS] (а.с. 14). Згідно з інформацією комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» (лист від 04.11.2021 № 062/14-14506) вказана квартира належала на праві власності в рівних долях [PERSON] та [PERSON] (а.с. 60). Як вбачається з матеріалів справи, за життя померлим [PERSON] , [INFO] , на випадок смерті було складено заповіт, посвідчений 18.12.2003 державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, зареєстрований в реєстрі за № 7-976 (а.с. 12), відповідно до якого заповідав належну йому на праві власності частину квартири під номером [ADDRESS] - гр. [PERSON] . Вбачається, що єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , є [PERSON] , що підтверджується довідкою № 183/02-14 від 07.06.2021, виданою приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халявкою Н.М. (а.с. 14). 04.06.2021 [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявки Н.М. з заявою № 67 про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а.с. 42). Як вбачається з витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі № 65034969 від 04.06.2021, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халявкою Н.М. відкрито спадкову справу № 27/2021 (а.с. 15). Постановою від 04.06.2021 № 182/02-31 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Н.М. відмовила [PERSON] у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та не поданням документів, які підтверджують факт постійного проживання разом зі спадкодавцем на день смерті (а.с. 16). Як вбачається з витягу з Реєстру територіальної громади міста Києва від 01.11.2021 про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні за адресою: [ADDRESS] (зворотній бік а.с. 48) за вказаною адресою зареєстрований лише [PERSON] з (14.04.1998). Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частинами першою, третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною першою статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Проте, вказаний у ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк не є присічним і сам факт його пропуску не свідчить про остаточну втрату особою права на спадкування. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця об`єктивних перешкод для подання заяви не було, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Зазначену правову позицію викладено Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду у постанові від 12.10.2021 у справі № 953/8112/20 (провадження № 61-10272св21), в якій також підтримано позицію про те, що необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) створили позивачу перешкоди у тому, щоб своєчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини, за умови чого, а також з урахуванням, що позивач є єдиним спадкоємцем померлої, яка за життя склала заповіт на його ім`я, судом правильно застосовано норми ст.ст. 1270, 1272 ЦК України. Крім того, як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 24.11.2021 у справі № 532/2655/19 (провадження № 61-12814св21) вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини вказано також у постановах Верховного Суду від 06.06.2018 у справі № 315/765/14-ц, від 28.10.2019 у справі № 761/42165/17, від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, від 25.03.2020 у справі № 642/2539/18-ц, 15.04.2020 у справі № 190/106/18 (провадження № 61-41455св18), 17.03.2021 у справі № 308/4272/19 (провадження № 61-17072св20), від 15.04.2021 у справі № 591/1271/18 (провадження № 61-195св21), від 26.07.2021 у справі № 405/7058/19 (провадження № 61-18000св20), від 21.10.2021 у справі № 643/13260/19 (провадження № 61-9552св21), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно до нотаріуса, який відповідно до вимог статті 68 Закону України "Про нотаріат" при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна. У справі, що є предметом розгляду, інших спадкоємців, окрім позивача ( [PERSON] ) після смерті [INFO] [PERSON] - батька позивача, не встановлено. Згідно із ст.ст. 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 16.06.2021 у справі № 756/3115/17 (провадження № 61-18653св20) реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у ст. 129 Конституції України. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Висновки суду Суд дійшов висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог. Суд вважає за можливе визначити позивачу ( [PERSON] ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] . Ухвалюючи рішення суд враховує аргументи та доводи сторін, встановлені фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, зокрема те, що позивач довів поважність причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини (в т.ч. факт встановлених карантинних обмежень), а також те, що пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним та позивач є єдиним спадкоємцем померлого, який за життя склав заповіт на її ім`я. З огляду на наведене суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ст. 1272 ЦК України, для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. При цьому, суд також бере до уваги відсутність суттєвих заперечень з боку Київміськради та відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру, що свідчить про те, що права та інтереси інших осіб порушені не будуть. Суд вважає, що в ситуації, що склалася, позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. При цьому завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Відтак, враховуючи все зазначене в сукупності, позовні вимоги підлягають задоволенню. Враховуючи наведене,

Outcome: approved