Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-06 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси звернулось з позовом Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» до [PERSON] , [PERSON] за яким просить стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованість за спожиту електричну енергію та нарахування у розмірі 2194,07 грн, що виникла на підставі споживання електроенергії за відкритим особовим рахунком № [NUMBER] та за заборгованість у розмірі 31252,75 грн, що виникла внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 (надалі - ПРРЕЕ, Правила), тобто на загальну суму 33446,82 гривень. Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» (попередня назва - АТ «Одесаобленерго») постачало електричну енергію за адресою: [ADDRESS] , а громадянка [PERSON] використовувала електричну енергію для власних потреб та здійснювала розрахунки з енергопостачальником за спожиту електроенергію по обумовленим тарифам (цінах), у передбачені терміни, відповідно до відкритого особового рахунку № [NUMBER] та договору №10813068 про користування електричною енергією з побутовим споживачем від 11 листопада 2009 року. Так, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №239761350 від 05 січня 2021 року, Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» стало відомо, що власниками об`єкту нерухомості за адресою: [ADDRESS] , є наступні громадяни: [PERSON] , частка власності 1/4; [PERSON] , частка власності 1/4; [PERSON] , частка власності 1/4; [PERSON] , частка власності 1/4. Згідно інформації, якою володіє Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі», громадянка [PERSON] - померла, а громадянин [PERSON] є неповнолітньою особою та за вищевказаною адресою не мешкає. Тому, є необхідність звернутись з позовними вимогами про стягнення заборгованості до [PERSON] та [PERSON] , як власників майна, та які проживають за вищевказаною адресою та фактично користуються електричною енергією. Представник позивача надав до суду заяву про слухання справи за його відсутністю, на позовних вимогах наполягав у повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання, призначене на 18.11.2021 року з`явився після судового засідання, розписався в довідці на судове засідання, призначене на 20.01.2022 року. У наступні судові засідання не з`явився, відзиву на позов не подавав. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце судового засідання повідомлялась у встановленому законом порядку, поважних причин неявки в судове засідання суду не представила, відзиву на позов не подавала. Розгляд справи проводився в порядку спрощеного позовного провадження. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити із задоволенням позову. Судом встановлені такі фактичні обставини на підставі представлених позивачем письмових доказів. Судом встановлено, що Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» (попередня назва - АТ «Одесаобленерго»), постачало електричну енергію за адресою: [ADDRESS] , а громадянка [PERSON] використовувала електричну енергію для власних потреб та здійснювала розрахунки з енергопостачальником за спожиту електроенергію по обумовленим тарифам (цінах), у передбачені терміни, відповідно до відкритого особового рахунку № [NUMBER] та договору №10813068 про користування електричною енергією з побутовим споживачем від 11 листопада 2009 року. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №239761350 від 05 січня 2021 року, Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» стало відомо, що власниками об`єкту нерухомості за адресою: [ADDRESS] , є наступні громадяни: - [PERSON] , частка власності - ј; - [PERSON] , частка власності ј; - [PERSON] , частка власності ј; - [PERSON] , частка власності ј. За інформацією Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі», громадянка [PERSON] - померла, а громадянин [PERSON] є неповнолітньою особою та за вищевказаною адресою не мешкає. Відповідно до загальних положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (надалі по тексту - Закон), житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках, і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів пре надання житлово- комунальних послуг. Відповідно до ч. 5 ст. 20 Закону послуга з постачання електричної енергії надається згідно з умовами договору та вимогами правил, затверджених Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Наведеним Законом передбачено, що виконавець послуг - це суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу, відповідно і умов договору, в яких одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони і (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснень певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу. У відповідності до предмету та мети Закон визначає основні засади правовідносин мі його суб`єктами (органами виконавчої влади, місцевого самоврядування, власниками, виробниками, виконавцями та споживачами) у сфері надання та споживання житлове комунальних послуг. Закон України «Про ринок електричної енергії» регулює відносини, пов`язані виробництвом, передачею, постачанням, і використанням електричної енергії за нормами якого, постачання електричної енергії - це продаж, включаючи перепродаж, електричної енергії, споживачі енергії - це фізичні особи, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. З викладеного,\~можливо зробити\~висновок,\~що енергопостачання\~це послуга\~в результаті якої споживач отримує електричну енергію. Як вбачається з показань електролічильника, який встановлено за особовим рахунком № [NUMBER] боржником спожито електроенергії за період з травня 2018 року по грудень 2018 року - 2388 кВ/г, згідно з деталізацією нарахувань за спожиту електричну енергію і нараховано заборгованість у розмірі 2285,54 грн. Оплата за вказаний розрахунковий період боржником - не здійснювалась, але були надані пільги в розмірі - 504 грн 00 коп. Отже, заборгованість боржника за використану електричну енергію складає 1871,54 грн. Нарахування за спірний період відбувалось відповідно до постанови НКРЕКП від 26 лютого 2015 року, №220, за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір заборгованості. Згідно зі ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності з неможливість виконання ним грошового зобов`язання та зобов`язаний сплатити суму боргу урахуванням встановленого індексу інфляції та 3 % річних за весь період прострочення. Разом з тим, відповідно до загальних умов виконання зобов`язання, установлених статтею 526 ЦК України, зобов`язання повинне виконуватись належним чином згідно з умовами договору та вимогами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов`язань. Згідно із частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно д цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. Правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав та обов`язків сторін, на боржників покладено певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово комунальних послуг, якому відповідає право вимоги кредитора (частина перша статті 509 ЦІ України) - вимагати сплати грошей за надані послуги. Отже, з огляду на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань них поширюється дія частини другої статті 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Враховуючи те, що відповідачі прострочили виконання грошового зобов`язання по оплаті вартості спожитої енергії, згідно зі ст. 625 ЦК України, сума боргу за електричну енергію підлягає індексації і відповідачі зобов`язані сплатити суму боргу з урахуванням встановлені індексу інфляції за весь час прострочення, а також три відсотки річних з простроченої суми. Аналогічна правова позиція викладена в Постанові ВСУ від 16 грудня 2015 року № 6-2023цс15 та Постанові ВСУ від 13 січня 2016 року № 6-931цс15. Оскільки відповідачі грошове зобов`язання належним чином не виконували, то в період червня 2018 року - січень 2021 року відповідачам нараховано у відповідності до ст. 625 ЦК України інфляційні витрати у розмірі - 290,08 грн. та за весь період прострочення три відсотка річних у розмірі - 122,45 грн. Відповідно до пункту 2 Постанови Національної комісії, що здійснює державної регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312, укладених договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови. Відповідно до пункту 4 вищезазначеної Постанови, договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви на приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу ОСР. та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та/або з дати, указаної у заяві-приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві-приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладення договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії. Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» є оператором системи розподілу на території Одеської області на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності розподілу електричної енергії. 18 грудня 2020 року уповноваженими представниками Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання відповідачами Правил роздрібного ринку електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , у присутності громадянина [PERSON] було виявлено порушення, а саме згідно змісту акту: «Самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» з порушенням схеми обліку. Підключення виконано з розриву ввідного кабелю у окритому місці під стелею та дахом. Самовільне підключення спускається з даху на розетку. Електроенергія споживається приладом обліку враховується. Порушення продемонстровано споживачу». Відповідно до вимог п. 8.2.5. Правилами у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. Відповідно до вимог пункту 8.2.5. ПРРЕЕ за результатом виявленого порушення було складено Акт про порушення №8001404 від 18 грудня 2020 року, який містить підпис представника Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» та підпис особи, в даному випадку Мартин Олег Ігорович, який допустив представників Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» на об`єкт відповідачів (квартиру за адресою: [ADDRESS] ), для проведення перевірки. Акт про порушення складений відповідно до вимог п. 8.2.5. ПРРЕЕ та підтверджує встановлений Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» факт самовільного підключення поза приладом обліку. Документів, які б свідчили про зворотнє, матеріали справи не містять. Акт про порушення №8001404 від 18 грудня 2020 року складено у відповідності до вимог Правил та є дійсним. Відповідно до вимог пункту 8.2.6. Правил, якими передбачено, що споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акту про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Пунктом 11 Акту про порушення №, який було вручено громадянину [PERSON] , особі, яка була присутня під час складання акту про порушення, повідомлено, що комісія з розгляду складеного акту про порушення №8001404 відбудеться 05 січня 2021 року о 10:00 годині. 05 січня 2021 року представники (мешканці) квартири [ADDRESS] , на засідання комісії з розгляду акту про порушення - не з`явилися та відмову від участі в комісії - не надіслали. Тому, засідання комісії про розгляд акту про порушення №8001404, відбулось відповідно до вимог пункту 8.2.6 Правил та було оформлено протоколом №353. Комісія з розгляду актів про порушення розглянула Акт про порушення №8001404 від 18 грудня 2020 року без присутності споживачів та прийняла рішення провести розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ у відповідності до пункту 8.4.2.7, пункту 8.4.13., положення п. 8.4. ПРРЕЕ за 12 місяців, що передували дню виявлення порушення, по силі струму навантаження всіх наявних на об`єкті струмоприймачів, за тарифами, які діяли протягом розрахункового періоду. Пункт 8.4.13. ПРРЕЕ передбачає, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ, добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулою 8 глави 8.4. ПРРЕЕ. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. Формула 8: W доб.с.п. = Р с.п. * t вик.с.п., де Р с.п. потужність самовільного підключення (кВт) Так, в пункті 5 акту про порушення №8001404 вказано перелік струмоприймач приєднаних споживачем до електричної мережі в кількості - 3,63 кВт (що становить - Р с.п.) t вик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається - 8 год./ добу) W доб.с.п. = 3,63 * 8 вик.с.п. = 29,04 кВт Відповідно до пп. 3 п. 8.4.8. ПРРЕЕ для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії береться кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалось з порушенням вимог ПРРЕЕ: якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Розрахунок здійснено за 366 дні - з 18 грудня 2019 року по 18 грудня 2020 року. З урахуванням п. 8.4.2., п. 8.4.13. ПРРЕЕ розрахунок вартості необлікованої електричної енергії склав - 31 252 грн. 75 коп. Так, копія протоколу №353 від 05 січня 2021 року та рахунок за необліковану електричну енергію були направлені на адресу відповідачів поштою (копія листа від 14 січня 2021 року за вихідним №110/03-177, копія квитанції від 15 січня 2021 року, копія списку листів від 15 січня 2021 року та трекінг з сайту Укрпошта). Згідно абзацу 1 та 2 пункту 8.2.7. ПРРЕЕ вказано, що кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка у до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). Однак, вищевказаний рахунок на даний час відповідачами не сплачено, що свідчить про їх відмову від сплати. Відповідно до абзацу третього п. 8.2.7. ПРРЕЕ, у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Учасником ринку у розумінні пункту 96 частини 1 статті 1 Закону є також і Споживач. В ч.\~13\~розділу XVII\~Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії»\~зазначено,\~що ОСР\~даному випадку\~Акціонерне товариство\~«ДТЕК Одеські\~Електромережі» є\~правонаступником в\~частині прав та обов`язків пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. Так, п. п. 4 ч.2 ст. 77 Закону правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно Правил роздрібного ринку електричної енергії, Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку зазначено права, обов`язки та відповідальність учасників роздрібного ринку електричної енергії. Так, у відповідності до п. п. 3 п. 5.1.1. ПРРЕЕ, оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Відповідно до п. п. 12 п. 5.1.1. ПРРЕЕ оператор системи має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики. Відповідно до п. 8.2.4. ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідне до ПРРЕЕ. Згідно п.\~8.2.5.\~ПРРЕЕ,\~у разі\~виявлення під\~час контрольного\~огляду або\~технічної перевірки\~уповноваженим представником\~оператора системи,\~від якого\~споживач одержує\~електричну енергію,\~порушень цих\~Правил,\~у тому\~числі фактів\~безоблікового споживання\~електричної енергії,\~на місці\~виявлення порушення\~у присутності\~споживача (представника\~споживача)\~або іншої\~особи,\~яка допустила\~представників оператора\~системи на\~об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акту про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4. ПРРЕЕ та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. З урахуванням вищенаведених норм передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил. Згідно з ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Частина 2 статті 509 ЦК України передбачає, що зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Окрім того, частиною 4 ст. 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Зміст положення частини 4 ст. 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Згідно з частиною першою статті 543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Солідарні боржники залишаються зобов`язаними доти, доки їхній обов`язок не буде виконаний у повному обсязі. Законодавець пов`язує виникнення солідарної відповідальності у зобов`язальному праві, коли існує відповідальність кількох боржників перед кредитором, при якій кредиторові надається право на свій розсуд вимагати виконання зобов`язання у повному обсязі або частково від усіх боржників разом або від кожного з них окремо. При цьому, право особи заявити однорідні позовні вимоги до кількох відповідачів передбачена у процесуальному законі незалежно від того, чи існує між цими відповідачами солідарне зобов`язання. З урахуванням того, що позовні вимоги у цій справі є однорідними та нерозривно пов`язаними з обов`язком належного виконання зобов`язання відповідачі мають нести солідарний обов`язок щодо відшкодування позивачу вартості не облікованої електричної енергії, оскільки визначити частку використаної кожним із них електричної енергії не є можливим. За викладених обставин суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Згідно ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задоволені на суму з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 2270,0 грн. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися в суд за захистом свого цивільного права у випадку його порушення з вимогою про примусове виконання зобов`язання в натурі. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved