Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-27 00:00:00

І. Стислий виклад позицій позивача, відповідача, третіх осіб 1.Виклад позиції позивача 05.01.2022 року [PERSON] звернувся до Шаргородського районного суду Вінницької області з вказаною позовною заявою до Мурафської сільської ради про встановлення юридичного факту родинних відносин між фізичними особами і визнання причини пропуску строку для прийняття спадщини поважною та надання додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить встановити юридичний факт, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] в с. Клекотина Шаргородського району вінницької області, є бабою позивача; визнати строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] пропущеним ним з поважних причин та визначити йому додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини у три місяці. Мотивуючи позовну заяву, позивач [PERSON] зазначив, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , яка постійно проживала та була зареєстрована у с. Клекотина Шаргородського району Вінницької області. При житті, 10.12.1997 року баба позивача [PERSON] вчинила заповітне розпорядження, згідно з яким заповіла своїй онуці та рідній сестрі позивача - [PERSON] все майно, де б воно не було і з чого б не складалося, і взагалі все, що буде належати спадкодавцю на день смерті, і на що вона за законом матиме право. Заповіт посвідчено секретарем виконкому Клекотинської сільської ради. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається, в тому числі, з будинку, який знаходиться по [ADDRESS] , та права на земельні ділянки площею 0,25 га для будівництва, обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд, площею 0,07 га - для ведення особистого підсобного господарства по [ADDRESS] . [PERSON] , 22.11.2021 року подала до приватного нотаріуса Жмеринського районного нотаріального округу Вінницької області заяву, якою повідомила про те, що протягом встановленого строку спадщини після смерті [PERSON] не прийняла, на неї не претендує (відмовляється) як по заповіту, так і по закону, з позовом в суд про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини звертатися не буде. Аналогічні заяви до нотаріусів подали інші спадкоємці, як першої, так і п`ятої черги спадкоємців: [PERSON] - син спадкодавця, [PERSON] - дочка спадкодавця, [PERSON] та [PERSON] - онуки спадкодавця. Він є єдиним спадкоємцем [PERSON] п`ятої черги за законом. Після того, як він дізнався, що всі спадкоємці як за заповітом, так і за законом, окрім нього, від прийняття спадщини відмовилися, 22.11.2021 року звернувся до приватного нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті баби [PERSON] , що сталася [INFO] . Проте, нотаріусом відмовлено йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. 15.12.2021 року нотаріусом була винесена ще одна постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, так як із отриманих ним документів факт родинних відносин між ним та [PERSON] , а саме те, що він є онуком померлої, встановити не представляється можливим. Встановлення факту родинних відносин, зокрема того, що [PERSON] була його бабою по лінії батька, має для нього юридичне значення, оскільки дозволяє реалізувати право на оформлення спадщини. Факт родинних відносин між ним та [PERSON] підтверджується свідоцтвами про його народження, про народження його батька, про одруження баби, довідкою Клекотинського старостинського округу. Разом з тим, відсутній актовий запис про розлучення баби та повернення дошлюбного прізвища, у зв`язку із чим він змушений звертатися до суду з метою встановлення юридичного факту родинних відносин. Позивач [PERSON] вважає, що спірні правовідносини регулюються ЦК України та ЦПК України і при вирішенні спору покликається на норми ч.1, п.5 ч.2 ст.293, п.1 ч.1 ст.315, ст.ст.316, 318 ЦПК України, ст.ст.1216, 1217, 1218, ч.ч.1, 2 ст.1220, ст.ст.1258, 1261, ч.1 ст.1265, ч.1 ст.1268, ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України. В підготовчому судовому засіданні 28.01.2022 року позивач [PERSON] та його представник - адвокат Філатов А.В. підтримали заяву, зсилаючись на ті самі доводи та докази, які зазначені у позовній заяві. 2. Виклад позиції відповідача Відповідач - Мурафська сільська рада відзиву на позов із викладенням своїх заперечень, відповідно до норм діючого ЦПК України, на пропозицію суду, викладену в ухвалі від 05.01.2022 року, до суду не подала. 14.01.2022 року від представника Мурафської сільської ради - Мурафського сільського голови Літвіненка О.М., який діє на підставі рішення №2 1 сесії 8 скликання Мурафської сільської ради, до суду надійшла заява про розгляд справи у підготовчому та судовому засіданні без участі представника сільської ради, щодо задоволення позовних вимог [PERSON] заперечень не має, позовні вимоги визнає (а.с.37). 2. Виклад позиції третіх осіб, які не заявляють вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Треті особи, які не заявляють вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] 24.01.2022 року подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності, проти задоволення позовних вимог [PERSON] заперечень не мають, просять задовольнити позов в повному обсязі, підтверджують факт родинних відносин між позивачем та померлою [PERSON] як онуком та бабою (а.с.40, 43, 45, 48, 52). ІІ. Заяви, клопотання позивача, відповідача, третіх осіб 1. 28.01.2022 року в судовому засіданні представник позивача [PERSON] - адвокат Філатов А.В. заявив усне клопотання про приєднання до матеріалів справи Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 28.01.2022 року. 2. 14.01.2022 року представник Мурафської сільської ради - Мурафський сільський голова Літвіненко О.М. подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника сільської ради, щодо задоволення позовних вимог [PERSON] заперечень не має, позовні вимоги визнає (а.с.37). 3. 24.01.2022 року треті особи, які не заявляють вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності, проти задоволення позовних вимог [PERSON] заперечень не мають, просять задовольнити позов в повному обсязі (а.с.40, 43, 45, 48, 52). ІІІ. Процесуальні дії у справі 1. Відповідно до ухвали судді від 05.01.2022 року прийнято до розгляду позовну заяву [PERSON] до Мурафської сільської ради про встановлення юридичного факту родинних відносин між фізичними особами і визнання причини пропуску строку для прийняття спадщини поважною та надання додаткового строку для прийняття спадщини; залучено до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 28.01.2022 року (а.с.26-28). 2. В підготовче судове засідання, призначене на 28.01.2022 року, не прибули представник відповідача Мурафської сільської ради, треті особи, які не заявляють вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , у зв`язку із чим суд, не виходячи до нарадчої кімнати, відповідно до вимог ч.4 ст.259 ЦПК України, постановив ухвалу про розгляд справи у відсутності зазначених учасників справи, враховуючи, що перешкод для розгляду справи немає та враховуючи подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності, а також враховуючи, що відповідач заявив про повне визнання позову. 3. Відповідно до вимог ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнання позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення… У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє. Суд встановив, що визнання позову відповідачем Мурафською сільською радою Жмеринського району Вінницької області, представник якої Мурафський сільський голова Літвіненко О.М. не обмежений в правах, не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси відповідача та інших осіб. 4. В судовому засіданні, відповідно до вимог ч.4 ст.259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати, суд постановив ухвалу про прийняття визнання відповідачем Мурафською сільською радою позовних вимог [PERSON] . 5. У зв`язку з повним визнанням відповідачем позову, суд у підготовчому судовому засіданні 28.01.2022 року, відповідно до вимог ч.4 ст.259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив провести підготовче судове засідання за правилами судового розгляду, ухвалити рішення в порядку, встановленому ст.206 ЦПК України. 6. В підготовчому судовому засіданні, відповідно до вимог ч.7 ст.223 ЦПК України, головуючим суддею оголошено зміст заяв відповідача та третіх осіб. 7. В підготовчому судовому засіданні 28.01.2022 року суд, не виходячи до нарадчої кімнати, відповідно до ч.4 ст.259 ЦПК України, постановив ухвалу про задоволення клопотання представника позивача [PERSON] - адвоката Філатова А.В. про приєднання до матеріалів справи Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 28.01.2022 року. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази Вирішуючи спір, суд встановив, що між сторонами виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування, зокрема, щодо порядку відкриття спадщини, прийняття спадщини та продовження строків для прийняття спадщини, а також цивільні правовідносини щодо встановлення факту, що має юридичне значення. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , яка постійно проживала та була зареєстрована у с. Клекотина, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.11) та довідкою виконавчого комітету Мурафської сільської ради Жмеринського району Вінницької області від 16.06.2021 року за №1-769 (а.с.12). Відповідно до свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого 21.03.1961 року, [PERSON] , 1924 року народження, 21.03.1961 року уклала шлюб з [PERSON] , після чого їй було присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.9). У сім`ї [PERSON] ( [PERSON] ) та [PERSON] [INFO] народився син - [PERSON] , що вбачається із свідоцтва про народження [NUMBER] (а.с.8). Позивач [PERSON] народився [INFO] в сім`ї [PERSON] та [PERSON] , що вбачається із свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 26.10.1985 року (а.с.7). Вказаний факт також підтверджується показаннями свідків [PERSON] та [PERSON] . Так свідок [PERSON] суду показав, що народився 1963 року у с. Клекотина, де постійно проживає. Знає позивача та особисто був знайомий із його бабою [PERSON] , оскільки проживав по сусідству з останньою впродовж 37 років. Йому достовірно відомо, що баба позивача була одружена з [PERSON] та від шлюбу мала двох дітей: сина [PERSON] та доньку [PERSON] . Наприкінці життя баба та дід позивача проживали окремо, можливо, і розлучилися, у зв`язку із чим баба позивача на момент смерті мала дошлюбне прізвище - « [PERSON] ». Свідок [PERSON] суду показала, що народилася у 1945 році в с. Гибалівка Шаргородського району, але з 1963 року постійно проживає у [ADDRESS] , по сусідству із позивачем, його батьками, а також, на вказаній вулиці постійно проживала баба позивача - [PERSON] . Їй достовірно відомо, що позивач є онуком [PERSON] , яка проживала спільно та перебувала в шлюбі з [PERSON] і мала від спільного проживання з останнім сина [PERSON] - батька позивача, та доньку [PERSON] . Також, судом встановлено, що актовий запис про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян відсутній, що вбачається із довідки Шаргородського відділу ДРАЦСу у Жмеринському районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління МЮ (м. Хмельницький) від 15.12.2021 року за №2682-21.19-34 (а.с.10). З проаналізованих документів та показань свідків вбачається, що [PERSON] , [INFO] , є матір`ю батька позивача, тобто бабою позивача по батьковій лінії. Таким чином, судом встановлено факт родинних відносин між позивачем та [PERSON] , а саме, що остання є бабою позивача по лінії батька. [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що вбачається із свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Клекотинської сільської ради Шаргородського району Вінницької області 28.01.2008 року (а.с.11). На день смерті [PERSON] була зареєстрована в [ADDRESS] , що вбачається із довідки виконкому Мурафської сільської ради Жмеринського району Вінницької області за №1-769 від 16.06.2021 року (а.с.12). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається, в тому числі, з будинку, що знаходиться на [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 03.01.1991 року (а.с.13), та права на земельну ділянку площею 0,25 га для будівництва, обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд та площею 0,07 га - для ведення особистого підсобного господарства, які також знаходяться на [ADDRESS] , що вбачається із архівної виписки з рішення 10-ї сесії 2 скликання Клекотинської сільської ради від 17.12.1997 року (а.с.14). Спадкоємцем [PERSON] за заповітом від 10.12.1997 року є [PERSON] , що вбачається із заповіту, посвідченого секретарем виконкому Клекотинської сільської ради (а.с.15). Спадкоємець за заповітом [PERSON] 22.11.2021 року звернулася до приватного нотаріуса із заявою, в якій повідомила, що [INFO] померла її баба [PERSON] , спадщини після смерті якої вона не прийняла, на спадщину не претендує (відмовляється) як по заповіту, так і по закону, до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини звертатися не буде (а.с.16). Внаслідок відмови спадкоємця за заповітом від прийняття спадщини настає спадкування за законом. Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] за законом є [PERSON] - син спадкодавця, [PERSON] - дочка спадкодавця, які 23.11.2021 року та 01.12.2021 року відповідно, подали нотаріусу заяви, в яких повідомили, що [INFO] померла їх матір [PERSON] , від спадщини після смерті матері вони відмовляються (а.с.17, 18). Внаслідок відмови від спадщини спадкоємців першої черги за законом, у спадкові права вступають їх діти: [PERSON] - син [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] - син та донька [PERSON] , проте, [PERSON] , [PERSON] 01.12.2021 року звернулися до приватного нотаріуса із заявами, в яких повідомили, що [INFO] померла їх баба [PERSON] , від спадщини після смерті якої вони відмовляються (а.с.19, 20). Таким чином, спадкоємцем за законом п`ятої черги після смерті [PERSON] є внук останньої - позивач [PERSON] . При цьому, позивач [PERSON] є єдиним спадкоємцем [PERSON] за законом, що підтверджується також Інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 22.11.2021 року за №67404137 та від 28.01.2022 року за №68293725 (а.с.21, 57). Позивач [PERSON] не подав вчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті баби, оскільки йому не було відомо про те, що спадкоємець за заповітом та інші спадкоємці за законом від прийняття спадщини відмовилися, тому суд вважає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Судом установлено, що 22.11.2021 року приватним нотаріусом Жмеринського районного нотаріального округу Вінницької області винесено постанову про відмову позивачу в оформленні спадщини за законом після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском строків прийняття спадщини (а.с.22). Крім того, 15.12.2021 року приватним нотаріусом Жмеринського районного нотаріального округу Вінницької області винесено ще одну постанову про відмову позивачеві в оформленні спадщини за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, неможливо встановити факт родинних відносин між позивачем та [PERSON] (а.с.23). Оскільки у позивача виникли перешкоди у оформленні спадщини, то суд прийшов до висновку, що порушені права позивача підлягають поновленню шляхом задоволення позову. V. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування Встановленим судом фактам відповідають цивільно-правові відносини, що виникають із спадкування, щодо порядку відкриття спадщини, прийняття спадщини та продовження строків для прийняття спадщини, та цивільні правовідносини про встановлення факту, що має юридичне значення, які регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, Цивільним процесуальним кодексом України. Відповідно до ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1216, 1217, 1218 ЦК України). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1223, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України). Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст. 1233 ЦК України). Згідно з ч.1 ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця… Частиною 1 ст.1265 ЦК України встановлено, що у п`яту чергу право на спадкування мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. З правового висновку Верховного Суду у постанові від 22.04.2020 року у справі №200/14136/17 вбачається, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника. Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Враховуючи, що [PERSON] просить про встановлення факту родинних відносин та про продовження строку для прийняття спадщини, а таке встановлення факту родинних відносин впливатиме також на права й обов`язки інших спадкоємців: [PERSON] - спадкоємця за заповітом, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] - спадкоємців за законом, тому справа розглядається за правилами позовного провадження. VІ. Висновки суду Суд прийшов до висновку, що встановлення факту, про який просить позивач, має для нього юридичне значення і не порушує прав та інтересів інших осіб, в тому числі прав заінтересованих осіб. Аналіз перевірених і оцінених судом доказів та законодавства переконує суд, що позивачем надані належні, достовірні, допустимі докази на підтвердження заявлених вимог, які не викликають сумніву і є достатніми для встановлення факту родинних відносин між [PERSON] та померлою [PERSON] , як між внуком та бабою, які не викликають сумніву у їх достовірності та належності, що є підставою для задоволення позовної заяви [PERSON] . При цьому, до вказаного висновку суд прийшов, виходячи не тільки із вимог національного законодавства України, а і з висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Ушаков та Ушакова проти України» від 18.06.2015 року (остаточне - 18.09.2015 року), в пункті 78 якого зазначено, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою…». Також, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] щодо визнання причини пропуску строку для прийняття спадщини поважною та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після померлої [PERSON] , оскільки позивач не був обізнаний до листопада-грудня 2021 року про відмову спадкоємця за заповітом та спадкоємців за законом після смерті [PERSON] від прийняття спадщини та про наявність перешкод у оформленні спадщини. Крім того, суд вважає за необхідне визначити позивачеві строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у три місяці з моменту набрання цим рішенням суду законної сили з огляду на карантинні обмеження, що діють в Україні з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). Враховуючи, що представником відповідача визнано позовні вимоги [PERSON] , то, відповідно до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України, в даному випадку наявні всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову у підготовчому судовому засіданні. Отже, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved