Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась з позовом до Концерну «Міські теплові мережі» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, за змістом якого просить суд визнати протиправними дії відповідача щодо невірного нарахування опалювальної площі як соціальної норми житла для централізованого палення в кв. [ADDRESS] , зобов`язати відповідача списати безпідставну набуту заборгованість за період 2017-2019 роки за послугу з централізованого опалення за особовим рахунком № [NUMBER] , стягнути моральну шкоду у розмірі 15 000 гривень та судові витрати, а саме витрати на правову допомогу у розмірі 1500 гривень. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач проживає по [ADDRESS] , загальною площею 52,73 квадратних метрів та є споживачем послуг Концерну «МТМ» з централізованого опалення та постачання гарячої води, особовий рахунок № [NUMBER] . У 2018 позивач звернулась до Департаменту з управління житлово-комунальним господарством ЗМР з проханням надати інформацію про пільгову частку для житлових будинків на 5 і більше поверхів в опалювальний період. Листом Департаменту з управління житлово-комунальним господарством ЗМР № М-6203 від 22.11.2018 її повідомили, що за інформацією Концерну «МТМ», житловий будинок по [ADDRESS] , обладнаний приладом обліку теплової енергії. По особовому рахунку № [NUMBER] нарахування за послугу з централізованого опалення проводяться на 50,6 кв. метрів опалювальної площі, зареєстровано 3 особи, мають право на пільги 100% - 2 особи, тобто вся опалювальна площа за даною адресою згідно з соціальними нормативами є пільговою. Нарахування пільгової частки послуги (для усіх категорій пільговиків) з централізованого опалення проводяться, враховуючи постанову Кабінету Міністрів України № 409 від 06.08.2014 «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування». У січні 2020 позивач звернулась до Концерну «МТМ» з питання нарахування за послугу з централізованого опалення. На період з 2020 Концерн «МТМ» у листі № М-164/п від 27.01.2020 зазначили, що у квартирі [ADDRESS] зареєстровано 2 особи. Згідно з п.2 постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування» № 409 від 06.08.2014 року установити громадянам, які відповідно до законодавства мають пільгу на оплату житлово-комунальних послуг, соціальну норму житла для централізованого опалення - 21 кв. метр опалювальної площі на одну особу та додатково 10, 5 кв. метра на сім`ю. Відповідно до даної постанови, соціальна норма житла для централізованого опалення повинна складати 52,5 кв. метрів, адже в квартирі [ADDRESS] , де проживає [PERSON] , зареєстровано 2 особи. Однак, Концерн «МТМ», нараховували централізоване опалення з урахуванням площі у розмірі 50,6 кв, метрів, чим і порушили чинне законодавство. Крім того, чоловік позивача - [PERSON] до 06.03.2019 (до його смерті) мав пільгу «100-процентна знижка плати за користування комунальними послугами», як особа з інвалідністю II групи внаслідок війни. Однак, її родині приходили листи з наявністю заборгованості, хоча плата за користування комунальними послугами повинна була компенсуватись державою у вигляді 100% пільги, наданої її чоловікові. Позивач неодноразово зверталась до відповідача з 2017 з проханням перерахунку нарахованої суми за оплату комунальними послугами, а саме з централізованого опалення, однак відповіді про списання заборгованості не отримала. У липні 2021 позивач звернулась з заявою до відповідача про здійснення перерахунку плати за спожиті послуги, а також у заяві просила видати довідку про те, що вдова померлого інваліда війни II групи заборгованості не мала. Листом Концерну «МТМ» №М-1171/п від 06.07.2021 повідомили, що для проведення перерахунку плати за спожиті послуги не має законних підстав та станом на 01.07.2021 по особовому рахунку № [NUMBER] існує досі заборгованість за послугу з централізованого опалення в сумі 3352,86 грн., відповідно довідки про відсутність заборгованості позивач не отримала. Враховуючи вищезазначене, заборгованості, яка нараховувалась, не має бути взагалі на підставі пільги «100% відсотків знижки плати за користування комунальними послугами», як особі з інвалідністю 11 групи внаслідок війни. З 2019 позивачу надана пільга «сім`я загиблого ветерана - 50%», однак вона надавалась тільки до травня 2021, включно. У вересні позивач звернулась із заявою до Управління соціального захисту ЗМР по Шевченківському району, листом №М-1884 від 24.09.2021 її повідомили, що з травня 2021 виплати пільги [PERSON] здійснювались у вигляді грошової безготівкової форми через Запорізьке обласне управління АТ «Ощадбанк». Представник позивача звернувся до Запорізького обласного управління АТ «Ощадбанк» з адвокатським запитом з проханням надати інформацію про нарахування коштів пільг на оплату житлово-комунальних послуг, оскільки [PERSON] має обліковий запис отримувача коштів пільг. Листом №107.22-13/914-67497-2021-07/вих Запорізьке обласне управління АТ «Ощадбанк» повідомили, що [PERSON] отримувала пільги у грошовій безготівковій формі до серпня 2021, які були перераховані банком на оплату комунальних послуг на підставі реєстрів нарахованих сум платежів, про що Позивача інформували шляхом надсилання відповідних смс-повідомлень, однак фактично вона перестала їх отримувати ще з червня. Таким чином, з діями відповідача позивач не згодна, оскільки вони не відповідають чинному законодавству, а тому просить позовні вимоги задовольнити. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 04.11.2021 вище вказану справу передано для розгляду за підсудністю до Шевченківського районного суду м.Запоріжжя. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 07.12.2021 відкрито провадження у даній справі, ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, наданий відповідачу строк для подання відзиву. 10.12.2021 через канцелярію суду від позивача [PERSON] надійшло клопотання про розгляд справи у спрощеному позовному провадженні, без виклику сторін. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13.12.2021, постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін, за наявними у справі матеріалами. Представник відповідача (філія Концерну «МТМ» Шевченківського району) 30.12.2021 надав відзив на позовну заяву в якому заперечує проти задоволення позову, вважає його нормативно та документально не обґрунтованим. Відзив на позовну заяву подано до суду без порушення 15-денного процесуального строку, встановленого ухвалою суду про відкриття провадження у цивільній справі від 07.12.2021, оскільки з даною ухвалою суду та позовною заявою з додатками представник відповідача ознайомився в приміщені суду - 17.12.2021. Свій відзив мотивував тим, що позивач [PERSON] є співвласницею квартири [ADDRESS] та, відповідно, споживачем послуг з централізованого опалення за вказаною адресою, особовий рахунок № [NUMBER] зареєстровано на [PERSON] . Протягом спірного періоду за адресою [ADDRESS] було зареєстровано 3 особи, а саме: [PERSON] та [PERSON] зареєстровані у спірній квартирі з 25.02.2014 по теперішній час, [PERSON] був зареєстрований за вказаною адресою з 27.03.2014 по 12.03.2019, який знятий з реєстрації у зв`язку зі смертю, пільги 100% розповсюджувалися на дві особи. Відповідно до Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання гарячої води і водовідведення і типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води" затвердженими постановою КМУ від 21.07.2005 року №630: опалювана площа (об`єм) квартири (будинку садибного типу) -загальна площа (об`єм) квартири, а також будинку садибного типу без урахування площі лоджій, балконів, терас. Згідно «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005, N 76 виконавці послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій повинні мати технічні паспорти на квартирні (багатоповерхові) жилі будинки та забезпечувати своєчасне внесення змін до них. Технічна документація корегується в міру зміни технічного стану будинку, переоцінки основних фондів, проведення його капітального ремонту або реконструкції, переобладнання, перепланування та зміни цільового призначення будинку, квартири (кімнати). Концерном «МТМ» нарахування за послуги з централізованого опалення здійснюються у відповідності до наданої виконавцем послуг з утримання будинку та прибудинкової території технічної документації. Опалювана площа квартири за адресою: [ADDRESS] , згідно відомостей Концерну, складає 50,6 м2. Буд-якої іншої інформації щодо зміни опалювальної площі до Концерну не надходило, позивач вказану інформацію не спростовує, а тому просять у задоволені позовних вимог [PERSON] відмовити. Представник відповідача (Концерн «МТМ») 19.01.2022 надав відзив на позовну заяву в якому заперечує проти задоволення позову, вважає його нормативно та документально не обґрунтованим, зміст заперечень щодо позову аналогічне змісту відзиву, який був наданий представником відповідача (філія Концерну «МТМ» Шевченківського району) від 30.12.2021. Ухвалою суду від 24.01.2022 відзив представника відповідача Рясної А., яка діє в інтересах Концерну «МТМ» на позовну заяву [PERSON] до Концерну «МТМ» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії від 19.01.2022 залишено без розгляду. Позивач не скористався своїм правом на подачу відповіді на відзив. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку із розглядом справи за відсутності учасників справи, не здійснюється згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Відповідно до вимог ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутністю учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Розглянувши надані позивачем документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами;2) висновками експертів;3) показаннями свідків. Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як встановлено судом, що позивач [PERSON] є співвласницею квартири [ADDRESS] та, відповідно є споживачем послуг з централізованого опалення за вказаною адресою, особовий рахунок № [NUMBER] , який зареєстровано на [PERSON] , що відповідачем не спростовується. Згідно з п. 4 ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавцем послуг з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання гарячої води для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання з постачання теплової енергії (теплопостачальна організація). Централізоване опалення - послуга, спрямована на задоволення потреб споживача у забезпеченні нормативної температури повітря у приміщеннях квартири, яка надається виконавцем з використанням внутрішньо будинкових систем теплопостачання. Квартира [ADDRESS] підключена до мережі централізованого опалення та постачання гарячої води. Позивач в розумінні Закону України «Про житлово-комунальні послуги» є споживачем комунальних послуг за вищевказаною адресою, зокрема з централізованого опалення. Письмового договору між сторонами не укладено. Щодо вимог позивача про визнання протиправними дії відповідача щодо невірного нарахування опалювальної площі як соціальної норми житла для централізованого палення, суд зазначає наступне. Правовідносини щодо прав та обов`язків між теплопостачальною організацією та споживачем в сфері виробництва, транспортування та постачання теплової енергії регулюються Цивільним кодексом України, ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання гарячої води і водовідведення і типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води, затвердженими постановою КМУ від 21.07.2005 №630 та іншими нормативно-правовими актами України. Постановою Кабінету Міністрів України №409 від 6 серпня 2014 (зі змінами, внесеними згідно з постановами КМ №842 від 28.10.2015, №204 від 23.03.2016, №317 від 27.04.2016, №803 від 11.11.2016, №51 від 06.02.2017, №300 від 26.04.2017 )«Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування» передбачено: «Установити громадянам, які відповідно до законодавства мають пільги на оплату житлово-комунальних послуг, соціальну норму житла для: централізованого та індивідуального опалення (теплопостачання) незалежно від джерела та виду енергії - 21 кв. метр опалюваної площі на одну особу та додатково 10,5 кв. метра на сім`ю. Відповідно до матеріалів справи, протягом спірного періоду за адресою [ADDRESS] було зареєстровано 3 особи, а саме: [PERSON] та [PERSON] зареєстровані у спірній квартирі з 25.02.2014 по теперішній час, [PERSON] був зареєстрований за вказаною адресою з 27.03.2014 по 12.03.2019, який знятий з реєстрації у зв`язку зі смертю, пільги 100% розповсюджувалися на дві особи. Згідно з Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання гарячої води і водовідведення і типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води" затвердженими постановою КМУ від 21.07.2005 № 630 - опалювана площа (об`єм) квартири (будинку садибного типу) -загальна площа (об`єм) квартири, а також будинку садибного типу без урахування площі лоджій, балконів, терас. Згідно «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005, №76 виконавці послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій повинні мати технічні паспорти на квартирні (багатоповерхові) жилі будинки та забезпечувати своєчасне внесення змін до них. Технічна документація корегується в міру зміни технічного стану будинку, переоцінки основних фондів, проведення його капітального ремонту або реконструкції, переобладнання, перепланування та зміни цільового призначення будинку, квартири (кімнати). А тому, на підставі вищезазначених норм, нарахування за послуги з централізованого опалення Концерном «МТМ» здійснюються у відповідності до наданої виконавцем послуг з утримання будинку та прибудинкової території технічної документації. Відповідно до позовної заяви та інших письмових документів, які долучені до справи, загальна площа квартири за адресою: [ADDRESS] , складає 52,73 кв.м., а опалювана площа 50,6 кв.м., що не підтверджується належними доказами, а саме технічною документацією тощо. Також суд бере до уваги лист від 19.03.2020 за вих.№М-687/п, який наданий уповноваженою особою - директором зі збуту Концерну «МТМ», відповідно до якого [PERSON] було роз`яснено, що нарахування за послуги з централізованого опалення здійснюється у відповідності до наданої виконавцем послуг з утримання будинку та прибудинкової території технічної документації. Крім того, у вищезазначеному листі, [PERSON] було запропоновано надати документи підтверджуючі фактичну опалювальну площу квартири для запобігання порушення прав споживачів та помилкових нарахувань за послугу централізованого опалення, що позивачем не було зроблено та цю обставину не спростовано у суді. А тому, виходячи з вищезазначених норм та письмових доказів, які наявні в матеріалах справи, суд фактично позбавлений встановити, як загальну, так і опалювальну площу квартири [ADDRESS] , так як позивачем не було надано технічну документацію на квартиру, а тому вимоги позивача про визнання протиправними дії відповідача щодо невірного нарахування опалювальної площі не піддягають задоволенню. Щодо вимог [PERSON] про зобов`язати відповідача списати безпідставну набуту заборгованість за послугу з централізованого опалення у період 2017-2019, суд зазначає наступне. Відповідно до ст.ст. 67, 68 ЖК України, наймачі (власники) квартир зобов`язані щомісяця своєчасно вносити плату за комунальні послуги, до числа яких входять послуги з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води. Стаття 64 ЖК України визначає, що члени сім`ї наймача, що проживають спільно з ним, несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з договору найму житлового приміщення. За правилами ст. 19 Закону України «Про теплопостачання» споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. Споживач згідно ч.3 ст.20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. За змістом статті 24 ч. 3 Закону України «Про теплопостачання» споживач теплової енергії зобов`язаний своєчасно укласти договір з теплопостачальною організацією на постачання теплової енергії. Частинами 1 та 2 ст. 32 «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Згідно п.1 Правил про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року № 630, з наступними змінами та доповненнями, ці Правила регулюють відносини між суб`єктом господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальних послуг(виконавець) і фізичною та юридичною особою(споживач), яка отримує або має намір отримувати послуги з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення. Послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання відносяться до комунальних послуг. Як, судом встановлено, що договір між сторонами про надання послуг не укладався, проте Концерн «МТМ» надавав позивачу як споживачу за вказаною адресою послуги з централізованого опалення, а позивач такі послуги прийняв, від їх отримання не відмовився. Фактичне надання цих послуг і відкриття особового рахунку на ім`я споживача слід вважати фактичним укладанням договору на умовах, передбачених Законом України «Про теплопостачання» та Правил. Так, між сторонами виникли фактичні договірні відносини щодо надання відповідних житлово-комунальних послуг, а відсутність укладеного письмового договору не звільняє відповідача від обов`язку оплати за надані такі послуги (вказане відповідає позиції Великої Палати Верховного Суду у справі № 712/8916/17 від 7 липня 2020 р.). Отже позивач є споживачем централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, що постачається Концерном «МТМ». Як встановлено судом та вже зазначалось, що протягом спірного періоду, а саме до 06.03.2019, тобто до смерті [PERSON] , нарахування за послугу з централізованого опалення за адресою [ADDRESS] проводилися на 50,6 кв.м. опалюваної площі, на 3-х зареєстрованих осіб, з яких дві особи мали пільги 100%, тобто вся опалювальна площа квартири охоплювалась 100% пільгою. З 12.03.2019, а саме з зняття з реєстрації [PERSON] та по теперішній час в квартирі [ADDRESS] зареєстровано 2 особи. Пільга «Сім`я померлого ветерана - 50%» надавалась з 06.03.2019 та до жовтня 2019 на 1 особу, опалювана площа квартири складає 50,6 кв.м., пільгова площа квартири 31,5 кв.м., внаслідок чого відповідно до постанови КМУ від 06.08.2014 №409 «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування» для громадян які відповідно до законодавства мають пільги на оплату житлово-комунальних послуг, соціальна норма житла для централізованого та індивідуального опалення (теплопостачання) незалежно від джерела та виду енергії становить 21 кв.м загальної площі на одну особу та додатково 10,5 кв.м на домогосподарство. З 1 жовтня 2019 запроваджено монетизацію пільг на оплату житлово-комунальних послуг, яка включає в себе два механізми надання пільг: у грошовій безготівковій та готівковій формі. Тобто Концерн «МТМ» з 1 жовтня 2019 виконує нарахування мешканцям за послуги з опалення та постачання гарячої води без урахування пільг. Нарахування пільгової частки послуги з централізованого опалення (для усіх категорій пільговиків) проводяться, враховуючи постанову Постановою Кабінету Міністрів України № 409 від 6 серпня 2014 (зі змінами, внесеними згідно з постановами КМ № 842 від 28.10.2015, №204 від 23.03.2016, № 317 від 27.04.2016, № 803 від 11.11.2016, № 51 від 06.02.2017, №300 від 26.04.2017) «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування». З чого вбачається, що позивачу до 06.03.2019 здійснювалось нарахування за послуги з централізованого опалення із урахуванням 100% пільги, а з 12.03.2019 із урахуванням 50% пільги. Згідно п.2 ст.32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» № 1875-1V від 24.06.2004 розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Відповідно п.12 Правил, у разі встановлення будинкових засобів обліку теплової енергії споживач оплачує послуги згідно з їх показаннями пропорційно опалюваній площі квартири. Тарифи на послуги з централізованого опалення встановлені Концерну «МТМ» Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг України відповідними постановами (постанови містяться в загальному доступі). Так, відповідно до листа Департаменту з управління житлово-комунальним господарством ЗМР від 22.11.2018, , житловий будинок по [ADDRESS] обладнаний приладом обліку теплової енергії. По особовому рахунку № [NUMBER] нарахування за послугу з централізованого опалення проводяться на 50,6 кв.м. опалювальної площі, зареєстровано 3 особи, мають право на пільги 100% - 2 особи, тобто вся опалювальна площа за даною адресою згідно з соціальними нормативами, є пільговою. Нарахування пільгової частки послуги (для усіх категорій пільговиків) з централізованого опалення проводяться, враховуючи постанову Кабінету Міністрів України № 409 від 06.08.2014 «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування» (зі змінами). Відповідно до п.3 Постанови, держава надає пільги та встановлює субсидії: п.п.1 для централізованого та індивідуального опалення (теплопостачання): «У разі використання теплової енергії для централізованого опалення (теплопостачання) абонентами, житлові будинки яких обладнані будинковими та /або квартирними приладами обліку - 0,0548 Гкал /м2 опалюваної площі на місяць в опалювальний період». Залежно від особливостей регіонів та типу будівель соціальні нормативи користування житлово-комунальними послугами, встановлені п.п.1, визначаються з урахуванням коригуючих коефіцієнтів. Згідно додатку 2 до Постанови коригуючий коефіцієнт для розрахунку розміру витрат теплової енергії на потреби централізованого опалення для будівель на 5 та більше поверхів складає 0,381. У вищезазначеному листі наявний розрахунок пільгової частки для житлових будинків на [ADDRESS] та більше поверхів, в опалювальний період з жовтня 2015 по квітень 2016, жовтня 2016 по березень 2017, жовтня 2017 по квітень 2018, з якого вбачається заборгованість в розмірі 1386,64 грн., який [PERSON] не оскаржила відповідно до чинного законодавства, що дає суду підстави, як визнання заборгованості. Також, в матеріалах справи наявний друкований розрахунок щодо нарахування за послуги з централізованого опалення за період з листопада 2019 по березень 2020. З вищезазначених листів вбачається, що Концерн «МТМ» жодним чином не порушувало права позивача та не приховувало інформацію щодо порядку нарахувань за надані послуги з централізованого опалення. Суд наголошує, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України). Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму. Допустимість доказів означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. Відповідно до вимог позову, [PERSON] просить списати безпідставну набуту заборгованість за період з 2017-2019, яка нарахована Концерном «МТМ», при цьому в матеріалах справи відсутній повний розрахунок заборгованості за період, який позивач просить списати, а також позивачем не зазначена сума, яка підлягає до списанню, тобто позивачем у повному обсязі не розвернуті та не обґрунтуванні позовні вимоги. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, та той факт, що Концерн «МТМ» проводив [PERSON] нарахування за послуги з централізованого опалення з урахуванням положень постанови КМУ №409 від 06.08.2014 (зі змінами), у зв`язку із чим суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог щодо зобов`язання Концерну «МТМ» списати безпідставну набуту заборгованість за період з 2017-2019, яка нарахована [PERSON] . Щодо моральної шкоди суд зазначає наступне. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як зазначає позивач, що внаслідок нервових зривів в момент смерті чоловіка та в процесі вирішення питань з відповідачем, у подальшому призвело до отримання [PERSON] інвалідності ІІ групи, а тому позивач просить стягнути з відповідача в рахунок відшкодування моральної шкоди у розмірі 15000,00 грн. Суд зауважує, що належних та допустимих доказів отримання моральної шкоди [PERSON] від Концерну «МТМ» внаслідок протиправних дій та правомірного нарахування за послуги з централізованого опалення, які б вказували на грошовий розмір завданої моральної шкоди до позову позивачем не додані. Окрім цього, суд враховує, що оскільки вимоги позивача про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії є похідними вимогами від задоволення зазначених вимог і можуть бути задоволені лише у разі встановлення порушеного права позивача з боку відповідача, суд з огляду на відсутність підстав для задоволення таких вимог, не вбачає підстав і для задоволення вимог, які є похідними. За таких обставин вимоги позивача про стягнення з відповідача моральної шкоди в сумі 15000 грн. не підлягає задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України в разі відмови у задоволенні позову судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: dismissed