Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-01 00:00:00

13 травня 2020 року представник позивача [PERSON] [PERSON] звернувся до суду з вказаною позовною заявою про визнання недійсними прилюдних торгів від 08 травня 2020 року, лот 416011 з реалізації нерухомого майна, домоволодіння, що розташоване в [ADDRESS] власником якого є [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] які проведено ДП «СЕТАМ» код ЄДРПОУ 39958500 та результат кого оформлено протоколом № 479270 переможцем якого є [PERSON] , дата народження [INFO] , РНОКПП [NUMBER] . Заявлені вимоги мотивує тим, що 08.05.2020 року ДП «СЕТАМ» проведено вищевказані торги з реалізації предмета іпотеки, лот № 416011. Результат вказаних торгів оформлено протоколом торгів 479270 від 08.05.2020 року, переможцем якого стала [PERSON] . Позивач вважає, що торги проведено з порушенням законодавства, оскільки його не було повідомлено про час та місце проведення торгів, а відчуження майна відбулося під час дії ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті». З інформації про виконавче провадження № 60141993 вбачається, що на виконанні у приватного виконавця перебував виконавчий напис нотаріуса про звернення стягнення на нерухоме майно № 85 виданий 03.02.2011 року приватним нотаріусом Мукачівського районного виконавчого округу Вімерт В.І. За рахунок коштів отриманих від реалізації вищевказаного майна, задоволити вимоги АТ «Укрсоцбанк» в наступному розмірі: заборгованість за відсотками 15\~269,78 доларів США, заборгованість по кредиту в розмірі 48\~176,00 доларів США, заборгованість по пені за несвоєчасне погашення відсотків та кредиту в розмірі 3\~877,90 доларів США, всього на суму 67\~232,68 доларів США та понесених АТ «Укрсоцбанк» витрат по вчиненню виконавчого напису в розмірі 2\~100,00 гривень, про що приватний виконавець був обізнаний. Відповідно до ч.2-6\~ст. 19 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно ч. 3\~ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку. Враховуючи викладене, Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.05.2020 року, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами. 28.05.2020 року приватним виконавцем Ярошевським Д.А. подано відзив на позов в якому просив в задоволенні позову відмовити. Як підстави своїх заперечень наводить те, що 24.09.2019 року до нього надійшла заява ПАТ «Укрсоцбанк» про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого напису № 85 виданого 03.02.2011 року приватним нотаріусом Мукачівського районного округу Вімерт В.І. про звернення стягнення на нерухоме майно житловий будинок з приналежними спорудами та прибудовами, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , який належить на праві приватної власності [PERSON] . В цей же день було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 60141993 та постанову про арешт майна боржника. Вказані постанови отримані боржником [PERSON] 26.09.2019 року, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення. 30.09.2019 року приватним виконавцем здійснено виїзд за адресою м.Мукачево, вул..Підгорянська, буд.33 та винесено постанову про опис та арешт майна, яка боржником отримана 04.10.2019 року. В подальшому, 02.10.2019 року приватним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності, яка отримана боржником 08.10.2019 року. 15.10.2019 року приватним виконавцем отримано висновок про вартість майна ТОВ «Зодчий і К», згідно якого вартість майна, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 260,50 кв.м, житловою 141,00 кв.м. становить 873\~200,00 гривень. Вказаний висновок боржником отримано 18.10.2019 року. 29.10.2019 року винесено постанову про звернення стягнення на майно боржника та скеровано заявку до Закарпатської філії ДП «Сетам» на реалізацію арештованого майна. 03.12.2019 року від ДП «Сетам» надійшов протокол № 448727, згідно якого електронні торги від 29.11.2020 року не відбулися. 04.12.2019 року приватним виконавцем винесено постанову про зупинення вчинення виконавчих дій, у зв`язку з розглядом Мукачівським міськрайонним судом заяви про заміну стягувача. 10.02.2020 року винесено постанову про поновлення вчинення виконавчих дій у зв`язку з набуттям законної сили ухвалою Мукачівського міськрайонного суду про заміну стягувача АТ «Укрсоцбанк» на АТ «Альфа - Банк» та постанову про заміну сторони виконавчого провадження, які були надіслані боржнику рекомендованим листом. 02.04.2020 року від ДП «Сетам» надійшов протокол № 471248, згідно якого електронні торги від 26.03.2020 року не відбулися. 21.05.2020 року від ДП «Сетам» надійшов протокол № 479270, згідно якого електронні торги від 08.05.2020 року відбулися по лоту № 416011, кошти за придбане майно сплачені покупцем на депозитний рахунок приватного виконавця. Доводи позивача, що на спірне майно поширюється дія ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» є необґрунтованими, оскільки загальна площа домоволодіння складає 260,50 кв.м, житлова 141,00 кв.м., а отже обмеження встановлені вказаним законом не поширюються на даний випадок. Також, просив звернути увагу суду на ту обставину, що постанову приватного виконавця про звернення стягнення на майно боржником не оскаржено. 16.06.2020 року представником третьої особи, що не заявляє самосійних вимог на боці відповідачів АТ «Альфа-Банк» - Дорош І.І. подано пояснення на позовну заяву в яких просили в задоволенні позову відмовити. Вважають позов безпідставним та необґрунтованим. Зазначили, що продаж предмета іпотеки відбувся відповідно до норм закону, а ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» містять вичерпний перелік майна на яке не може бути звернуто стягнення і на спірний випадок вказані обмеження не поширюються. Щодо твердження позивача про необхідність зупинення реалізації майна на час дії карантину, то ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби» № 530-ІХ не встановлено заборону на звернення стягнення на нерухоме майно, що виступає предметом іпотеки, на період дії карантину. Згідно сайту ДП «Сетам» 29.10.2019 року опубліковано лот № 385112 по реалізації вищевказаного майна та в подальшому реалізація нерухомого майна здійснювалася з дотриманням норм чинного законодавства. 02.07.2020 року представником ДП «Сетам» - Ганчук Г.В. подав відзив на позов в якому просив в задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Зазначив, що оскаржувані торги відбулися 08.05.2020 року з визначенням переможця, учасника № 2, який запропонував за лот найвищу суму 611\~240,00 гривень, про що було складено протокол № 479270. Торги відбулися на підставі Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5. Для визнання прилюдних торгів не дійсними необхідно встановити порушення правил встановлених вищевказаним Порядком. Однак, мотиви наведені в позовній заяві ґрунтуються на нібито порушеннях зі сторони приватного виконавця, а не на порушеннях норм Порядку під час проведення оскаржуваних торгів, впливу таких порушень на результат електронних торгів та порушення законних прав позивача у результаті проведення електронних торгів. Так, приватним виконавцем було направлено заявку на адресу ДП «Сетам» на реалізацію арештованого майна. ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не зупиняється дія ЗУ «Про виконавче провадження», яким передбачений перелік дій, які може чи зобов`язаний вчинити державний/приватний виконавець, крім тих дій, які безпосередньо пов`язані з зверненням стягнення на майно боржника відчуженням. Дії державного виконавця, які не стосуються правил проведення електронних торгів мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. КМУ не було прийнято жодної постанови щодо заборони проведення під час дії карантину електронних торгів арештованим майном, перелік підстав для зупинення електронних торгів встановлений Порядком є вичерпним, а отже, у ДП «Сетам» не було підстав для зупинення, чи припинення і не проведення електронних торгів з реалізації домоволодіння загальною площею 260,5 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Крім цього, просили у разі відмови у задоволенні позову стягути на їх користь 8000,00 гривень витрат на надання правової допомоги. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі\~ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи по суті без фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 03.02.2011 року приватним нотаріусом Мукачівського районного нотаріального округу Вімерт В.І. було вчинено виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі за № 85 про звернення стягнення на нерухоме майно житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , який належить на праві приватної власності [PERSON] . За рахунок коштів отриманих від реалізації вищезазначеного майна, задоволити вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» в наступному розмірі: заборгованість по відсоткам 15\~269,78 доларів США, заборгованість по кредиту в розмірі 48\~176,00 доларів США, заборгованість по пені за несвоєчасне погашення відсотків та кредиту в розмірі 3\~877,90 доларів США, всього на суму 67\~232,68 доларів США та понесених АТ «Укрсоцбанк» витрат по вчиненню виконавчого напису в розмірі 2\~100,00 гривень (а.с.55). 24.09.2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Закарпатської області Ярошевським Д.А. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 60141993 та постанову про арешт майна боржника, які боржником [PERSON] отримано 26.09.2019 року (а.с.59-60, 61, 63). 30.09.2019 року приватним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна, яка боржником отримана 04.10.2019 року (а.с.64, 65-66, 67). 02.10.2019 року приватним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності, яка отримана боржником 08.10.2019 року (а.с.69-70, 71). Згідно висновку про вартість майна ТОВ «Зодчий і К», станом на 15.10.2019 року вартість майна, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 260,50 кв.м, житловою 141,00 кв.м. становить 873\~200,00 гривень. Вказаний висновок боржником отримано 18.10.2019 року (а.с.72, 73, 74). 29.10.2019 року приватним виконавцем винесено постанову про звернення стягнення на майно боржника та скеровано заяву до Закарпатської філії ДП «Сетам» на реалізацію арештованого нерухомого майна (предмета іпотеки) (а.с.78, 79, 80-81). Відповідно до протоколу № 479270 проведення електронних торгів, сформованого 08.05.2020 року 22:00:04, торги щодо лота реєстраційний номер: 416011, яким є домоволодіння, загальною площею 260,5 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , відбулися, переможець торгів: учасник 2: [PERSON] , ІПН: [NUMBER] , стартова ціна: 611 240,00 гривень, ціна продажу: 611 240,00 гривень; сума сплаченого гарантійного внеску: 30 562,00 гривень; підстава визначення переможця: найвища цінова пропозиція (а.с.97). Звертаючись до суду з цим позовом, позивач, як на підставу для його задоволення, посилався, на те, що приватним виконавцем, було допущено ряд порушень при здійсненні своїх повноважень до призначення електронних торгів, зокрема: позивача не було повідомлено про час та місце проведення електронних торгів, відчуження майна відбулося під час дії ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», а також в період дії карантину. Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку на час вчинення виконавчих дій, передбачено\~Законом України «Про виконавче провадження»\~\~та Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 року за № 512/5. Згідно з ч. 1\~ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження»\~реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині 8\~статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Разом з тим, ані положення\~Законом України «Про виконавче провадження», ані положення Інструкції не встановлюють порядок та правила проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і\~ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, яким повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Натомість, правила та порядок проведення прилюдних торгів визначено Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року за № 2831/5. При цьому, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином. Вказаний висновок узгоджується і з нормами ст.ст.\~650,\~655\~та ч. 4 ст.\~656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акту державного виконавця про проведені торги. Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених ч.ч. 1-3 та 6\~ст. 203 ЦК України\~(ч.1\~ст. 215 цього Кодексу). В той же час, оскільки за змістом ч. 1\~ст. 215 ЦК України\~підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами торгів, визначених саме Порядком, дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Аналогічний висновок викладено й у постанові Верховного Суду від 03.06.2020 року у справі № 357/4884/13-ц. 07.06.2014 року набрав чинності\~Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», згідно з пунктом 1 якого не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із\~статтею 4 Закону України «Про заставу»\~та/або предметом іпотеки згідно із\~статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку. Тож, вказаний закон відсилає нас до умови, за дотримання якої його дія розповсюджуватиметься. Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно домоволодіння за адресою: [ADDRESS] на праві приватної власності належить [PERSON] , загальна площа 260,5 кв.м (а.с.9). За таких\~обставин,доводи позивача про порушення при проведенні торгів Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», є необгрунтованими, оскільки площа житлового будинку перевищує 250 м.кв., а отже під дію мораторію не підпадає. Щодо доводів позивача про не повідомлення останнього про час та місце проведення електронних торгів, суд констатує наступне: Відповідно до частин третьої, п`ятої\~статті 43 Закону України «Про іпотеку»\~( в редакції діючій на момент виникнення спірних правовідносин) організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. Обов`язок організатора прилюдних торгів друкувати в місцевих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки повідомлення про проведення таких торгів з реалізації предмета іпотеки та письмове сповіщення, в тому числі, іпотекодавця, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна закріплено також у пункті 2 розділу VII Порядку № 2831/5. Відповідно до пункту 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо). Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна. Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему. Згідно з пунктом 4 розділу І Порядку реалізації арештованого майна взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності. Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет. При зверненні до суду позивач посилався на відсутність повідомлення про призначенні торги. Так, у постанові від 18 листопада 2015 у справі № 6-1884цс15 Верховний Суд України зазначив, що дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Такої самої позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 462/2232/16. Підставою для пред`явлення позову про визнання електронних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 910/8052/17). У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також зроблено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, крім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Отже, головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, які могли вплинути на результати торгів, а тому, крім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16, від 29 листопада 2017 року у справі № 6-231цс17. ДП «Сетам» не надано доказів публікації в місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення електронних торгів на 08.05.2020 року та направлення позивачеві письмового повідомлення про призначення електронних торгів на цю дату, проте вказана обставина не має істотного значення для вирішення даної справи, оскільки позивачем не доведено, що не направлення такого письмового повідомлення вплинула на результати торгів. Щодо доводів позивача про недотримання ДП «Сетам» та приватним виконавцем вимог закону про зупинення реалізації іпотечного майна на період дії карантину то такі не заслуговують на увагу, оскільки п.3 ч.5 прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (COVID-19)»\~(Закон № 530-ІХ)\~визначено - Кабінету Міністрів України: у дводенний строк з дня набрання чинності цим Законом забезпечити прийняття нормативно-правових актів та подання на розгляд Верховної Ради України законопроектів, необхідних для врегулювання суспільних відносин, пов`язаних із встановленням карантину, у тому числі щодо: призупинення обов`язку виконання основного зобов`язання, виконання якого забезпечене іпотекою, та недопущення звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19). У свою чергу, відповідно до положень\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як передбачено вимогами ст.ст.\~77,\~80 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно роз`яснень, які містяться в п. 26 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, предметом доказування є факти, якими обґрунтовуються заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. При цьому, ч.1\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи законних інтересів. Суд констатує, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні, чого, в данному випадку, - встановлено не було. З огляду на вищенаведене, беручи до уваги ту обставину, що ні позивачем, ні його представниками, не надано доказів на підтвердження наявності таких порушень процедури реалізації майна, які б могли вплинути на результати електронних торгів, а також відсутність доказів того, що позивач [PERSON] бажав взяти участь у таких торгах, оскільки позивач навіть не зазначав про це, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог. Представником відповідача ДП «Сетам» у відзиві на позов міститься прохання про стягнення на їх користь у разі відмови у задоволенні позову, 8000,00 гривень витрат на надання правової допомоги. Згідно положень\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 8\~ст. 141 ЦПК України\~розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це заяву. При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Зазначена правова позиція викладена зокрема у постанові Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 199/3939/18-ц (провадження № 61-15441св19). Відповідачем не доведено понесення ним витрат з оплати правової допомоги, оскільки матеріали справи не містять ні розрахунку таких витрат, ні акту виконаних робіт, ні доказів здійсненя оплати таких, за таких обставин суд не вбачає підстав для задовлення вказаного клопотання. Відповідно до ч.6\~ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Оскільки в задоволенні позову відмовлено, а позивач звільнений від сплати судового збору то такий слід компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed