Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-26 00:00:00

Позивач 27.12.2019р. звернулась до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] згідно з яким просить визнати недійсним свідоцтва про право на спадщину та договори купівлі-продажу. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після смерті [PERSON] та [PERSON] залишилось спадкове майно. Племіннику [PERSON] та її племінниці [PERSON] видані свідоцтва про право на спадщину. [PERSON] видані свідоцтва про право на спадщину: № 1241 від 28.11.2019 року на земельну ділянку площею 0,0107 га кадастровий номер 5110137500:29:006:0103 та житловий будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] ; № 1256 від 03.12.2019 року про право на спадщину на квартиру [ADDRESS] та [ADDRESS] ; № 1257 від 03.12.2019 року про право на спадщину на квартиру [ADDRESS] . [PERSON] видані свідоцтва право на спадщину: 1258 від 03.12.2019 року про право на спадщину на квартиру [ADDRESS] ; № 1259 від 03.12.2019 року про право на спадщину на квартиру [ADDRESS] . Земельна ділянка площею 0,0107 га кадастровий номер 5110137500:29:006:0103 та житловий будинок, що розташовані за адресою: [ADDRESS] [PERSON] відчужив [PERSON] за договорами купівлі-продажу земельної ділянки та домоволодіння реєстрові номери - № 1266, № 1267, посвідчених приватним нотаріусом Одеського нотаріального округу Журавель М.В. 04.12.2019 року. [PERSON] відчужила квартиру [ADDRESS] [PERSON] за договором купівлі-продажу від 04.03.2020 року посвідченим приватним нотаріусом Одеського нотаріального округу Журавель М.В., реєстровий номер № 78. Позивачка зазначає, що звернулася до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцями протягом п`яти років до відкриття спадщини, за якою відкрито провадження № 2/522/3968/21, судова справа № 522/8840/19 та нею подавалася заява про зміну позовних вимог в якій наявна вимога про визнання за нею права на спадкування разом зі спадкоємцями другої черги [PERSON] та [PERSON] . Позивачка вважає, що свідоцтва про право на спадкування відповідачам [PERSON] та [PERSON] видані передчасно, у зв`язку з чим її права порушені як особи, яка може отримати право на спадкування та на цій підставі обґрунтовує наявність у неї права на оспорювання свідоцтв на право на спадщину та договорів купівлі-продажу. Також зазначає, що у зв`язку з наявністю відповідних фактичних обставин, [PERSON] в рамках цивільної справи №522/8840/19, де вона просить змінити черговість одержання права на спадкування та надати їй право бути спадкоємцем другої черги разом з відповідачами, тому у випадку їх задоволення судом вона набуде таких самих прав на спадкування. Таким чином позивачка має право вимоги на визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, та визнання недійсними договорів купівлі-продажу, укладених на підставі недійсного свідоцтва про право на спадщину. Ухвалою суду від 03.01.2020 року позов було залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позову. Недоліки позову були усунуті 09.01.2020 року та надано до суду докази про сплату судового збору. Ухвалою суду від 11.01.2020 року провадження у справі було відкрито з призначення до розгляду в підготовчому засіданні на 17.02.2020 року. 03.04.2020р. позивачка подала заяву про збільшення позовних вимог, яка була судом прийнята до розгляду. (а.с.203-205 т.1). Ухвалою суду від 17.02.2020 року витребувано у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Журавля Миколи Володимировича. 03.04.2020р. позивачка подала до суду заяву про збільшення\~позовних вимог (а.с.203-205 т.1). за якими просить: 1. -визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом [PERSON] , видане 28.11.2019р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Журавель В.М., за реєстр. №1241, на земельну ділянку площею 0,0107 га кадастровий номер 5110137500:29:006:0103, (реєстр № 1592798251101) та житловий будинок [ADDRESS] , заг. пл. 32,1 кв.м. житл. пл.. 25,7 кв.м., 2. -визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом [PERSON] , видане 28.11.2019р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Журавель В.М., реєстр №1256 на квартиру [ADDRESS] , 3. - визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом [PERSON] , видане 03.12.2019р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Журавель В.М.,реєстр. №1257, на квартиру [ADDRESS] (рнонм [NUMBER] ), 4. - визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом [PERSON] , видане 03.12.2019р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Журавель В.М.,реєстр. №1258, на квартиру [ADDRESS] , (рнонм 1976787051101), 5. - визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом [PERSON] , видане 03.12.2019р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Журавель В.М.,реєстр. №1259 на квартир [ADDRESS] (рнонм 197810151101). 6.- визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки посвідчений 04.12.2019р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Журавель В.М., реєстр. №1266, 7. - визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки посвідчений 04.12.2019р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Журавель В.М., реєстр. №1267, 8. - визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки посвідчений 04.03.2020р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Журавель В.М., реєстр. №78, В підготовчому засідання 18.05.2020р. представник позивача просив прийняти такі зміни позовних вимог, які пов`язані з тим, що за час розгляду справи [PERSON] продала квартиру [PERSON] , тому і зміни з цим пов`язані. Також посилався на те, що позивачка є спадкоємцем 4 черги, проте визнав що на час розгляду справи не має письмових доказів в підтвердження цього. Також представник відповідачів адв. [PERSON] підтвердила такий факт, і також просила поновити строк на подачу відзиву та його прияти. Суд задовольнив клопотання представників сторін, поновив строк на подачу відзив, прийнято відзив (а.с.22-24, 36-29,49-52 т.2) за якими відповідачі просять відмовити у задоволенні позовних вимог, прийнято зміни позовних вимог у зв`язку з їх збільшенням (а.с.203-205 т.1). 18.05.2020р. до суду також надійшов відзив на позов від [PERSON] (а.с.55-57 т.2)., за яким просить відмовити у задоволенні позову, вказавши що у позивача не має прав на спадщину, і взагалі вона не може бути спадкоємцем другої черги. Ухвалою суду від 18.05.2020р. у задоволенні клопотання представника відповідача адв. [PERSON] про закриття провадження у справі з підстав п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України відмовлено. Підготовче засідання відкладено на 22.06.2020р. Також ухвалою суду від 19.05.2020р. витребувано належним чином завірену копію договору купівлі-продажу, посвідченого 04 березня 2020 року, реєстровий номер 78 та копії всіх документів, які стали підставою для його укладення, предметом якого є квартира [ADDRESS] . У підготовчому засіданні 22.06.2020р. представником відповідачів прийнято відзив на збільшені позовні вимоги та у зв`язку з невиконанням ухвали суду від 19.05.2020р. про витребування спадкової справи відкладено на 28.07.2020р. Ухвалою суду від 28.07.2020 року витребувано повторно у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Журавля Миколи Володимировича належним чином завірену копію договору купівлі-продажу, посвідченого 04 березня 2020 року, реєстровий номер 78 та копії всіх документів, які стали підставою для його укладення, предметом якого є квартира [ADDRESS] . Ухвалою суду від 28.07.2020 року у задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Міхальової Ю.О. про забезпечення судових витрат відмовлено. Розгляд справи відкладено на 12.10.2020 року. 25.08.2020 року на виконання ухвали суду від 28.07.2020 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Журавлем М.В. було надано копію договору купівлі-продажу\~посвідченого 04 березня 2020 року, реєстровий номер 78 та копії всіх документів, які стали підставою для його укладення, предметом якого є квартира [ADDRESS] . Згідно ухвали суду від 13.10.2020р. закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду по суті. У зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, розгляд справи 13.10.2020 року був відкладений на 16.03.2021 року. У зв`язку з неявкою сторін, розгляд справи 16.03.2021 року відкладався на 20.05.2021 року. Розгляд справи 20.05.2021 року у зв`язку з заміною представника позивача та його клопотанням про відкладення, розгляд справи був відкладений на 22.06.2021 року. У судовому засіданні 22.06.2021 року було розглянуто та залишено без задоволення клопотання представника позивача адв. [PERSON] про зупинення провадження у справі. По справі було оголошено перерву до 02.09.2021 року для повторного виклику відповідачів. 02.09.2021 року по справі було оголошено перерву до 28.10.2021 року у зв`язку з відсутністю доказів належного сповіщення сторін. Розгляд справи 28.10.2021 року був відкладений на 06.12.2021 року у зв`язку з перебуванням судді у відпустці. У зв`язку з неявкою представника позивача, у присутності представника відповідача 06.12.2021 року розгляд справи був відкладений на 27.01.2022 року. При цьому причини неявки представника позивача були визнані неповажними. У судовому засіданні 27.01.2022 року була присутня представник відповідача адв. [PERSON] , яка позовні вимоги не визнала та заперечувала проти їх задоволення, просила відмовити. Від позивачки надійшла до суду заява, згідно якої просила справу розглядати за її відсутності. Відповідні заяви щодо розгляду справи за їх відсутності були подані [PERSON] , [PERSON] . Верховний Суд у постанові від 1\~жовтня 2020\~року у\~справі №\~361/8331/18 виходив із того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Ураховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, вид судочинства - загального провадження, вжиті судом заходи щодо направлення сторонам повідомлення про час та місце розгляду справи, суд визнав можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення за відсутності позивача та відповідачів. Суд, дослідивши\~\~та проаналізувавши\~\~матеріали справи, додані до неї документи приходить до наступних висновків. Згідно з ч. 1\~ст. 15 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. У відповідності до\~ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Вказана норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Із матеріалів справи судом встановлено, що\~згідно з витягів з Державного реєстру про смерть № 000221210011, № 00021154754 [PERSON] помер [INFO] , а [PERSON] - [INFO] (арк. 167, 171 справи том 2 ). З заявами про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON] та [PERSON] звернулися: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (арк. 77, 84-85, 166, 192, 197 справи том 2 ). Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб 00023427591 від 18.07.2019 року [PERSON] 18 липня 1962 року уклала шлюб з [PERSON] та зазначено прізвище до реєстрації шлюбу [PERSON] (акр. 201 справи том 2 ). [PERSON] народилася [INFO] відповідно до свідоцтва про народження [NUMBER] від15.09.1958 року та матір`ю якої записана [PERSON] та батьком [PERSON] (арк. 202 справи том 2 ). Рідною сестрою [PERSON] є [PERSON] , яка народилася [INFO] відповідно до свідоцтва про народження [NUMBER] та матір`ю якої записана [PERSON] та батьком [PERSON] ( арк.183 справи том 2 ). [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , згідно свідоцтва про шлюб [NUMBER] та змінила прізвище на [PERSON] (арк. 184-188 том 2 ). Від їх шлюбу народилися діти [PERSON] та [PERSON] , згідно свідоцтв про народження серії [NUMBER] від 03.10.2018 року, серії [NUMBER] (арк. 182,193 справи том 2) [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] , відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] ( арк 194-196 справи том 2 ). [INFO] померла [PERSON] , відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] 28( арк 189 справи том 2 ). З наведеного вбачається, що [PERSON] та [PERSON] є племінниками [PERSON] . Судом також встановлено, що Позивачка подала позовну заяву до Приморського районного суду м. Одеси про встановлення факту проживання зі спадкодавцями - [PERSON] та [PERSON] однією сім`єю в період з 2012р. по 19.09.2018р. та заяву про зміну предмету позову в листопаді 2019р. щодо визнання права на спадкування за законом разом зі спадкодавцями другої черги судова справа №522/8840/19 (арк.24-26, 91-95 справи том 1). Зазначений позов ухвалою Приморського районного суду м.Одеси залишено без розгляду заяви [PERSON] про зміну предмету позову в якому містилася вимога про спадкування разом зі спадкоємцями, згідно протоколу судового засідання по справі 522/8840/19 від 10.02.2020 року (арк 96-102 том 1). Розгляд вказаної справи триває. (головуючий суддя Абухін Р.Д.). З витребуваних судом копії спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с.76 т.2155) вбачається, що с заявою до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Журавля М.В. про прийняття спадщини 17.10.2018р. звернувся [PERSON] , [INFO] , гр.. РФ, та гр. РФ [PERSON] , [INFO] (а.с.84). Крім того 18.03.2019р. надійшла до нотаріуса і заява від [PERSON] [INFO] , про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , в якій зазначено що інших спадкоємців не має. (а.с.85). 28.11.2019р. приватним нотаріусом Журавель М.В. видано свідоцтво про\~право на\~спадщину за\~законом (реєстр.\~№1240)\~щодо майна\~померлого [PERSON] , племіннику [PERSON] та племінниці [PERSON] , яке складається з : житлового будинку [ADDRESS] , заг.пл..32,1 кв.м. житл. пл..25,7 кв.м. з надвірними спорудами: літньою кухнею під літ. З,вбиральнею літ. Д, спорудою, огорожею 6,9 кв.м., мостінням. (а.с.127т.2). 28.11.2019р. приватним нотаріусом Журавель М.В. видано свідоцтво про право на спадщину за законом (реєстр. №1241) щодо майна померлого [PERSON] , племіннику [PERSON] та племінниці [PERSON] , яке складається з : земельна ділянка, [ADDRESS] , кадастровий номер 5110137500:29:006:0103, номер запису про право власності :26934783, площею 0,0107 га, (а.с.133 т.2). В подальшому згідно нотаріально посвідченому приватним нотаріусом Журавель М.В., 04.12.2019р. договору [PERSON] , від імені якого за довіреністю діяла [PERSON] , продав [PERSON] , від імені якої діяв по довіреності [PERSON] , житловий будинок [ADDRESS] , заг. пл.32,1 кв.м. житл. пл..25,7 кв.м. за 663\~832,00 грн. (а.с.125 т.2) . Згідно договору купівлі-продажу від 04.12.2019р (реєстр. №1267) вбачається, що [PERSON] , від імені якого за довіреністю діяла [PERSON] , продав [PERSON] , від імені якої діяв по довіреності [PERSON] , земельну ділянку під [ADDRESS] , кадастровий номер 5110137500:29:006:0103, номер запису про право власності :26934783, площею 0,0107 га,(а.с.89 т.2). З витребуваних судом копії спадкової справи №12/2011 після смерті [PERSON] померлої [INFO] (а.с.156- 286 т.2) ) вбачається, що с заявою до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Журавля М.В. про прийняття спадщини 08.10.2018р. звернувся [PERSON] , [INFO] , гр.. РФ, та 19.02.2019р. гр.. РФ [PERSON] , [INFO] (а.с.192). також з такою заявою звернулась до нотаріуса і представник [PERSON] по довіреності [PERSON] (а.с.203) Крім того 18.03.2019р. надійшла до нотаріуса і заява від [PERSON] [INFO] , про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , в якій зазначено що інших спадкоємців не має. (а.с.197). 28.11.2019р. приватним нотаріусом Журавель М.В. видано свідоцтво про право на спадщину за законом реєстр. №1240 (а.с.236 т.2) щодо майна померлого [PERSON] , племіннику [PERSON] та племінниці [PERSON] , яке складається з : [ADDRESS] , заг. пл..32,1 кв.м. житл. пл..25,7 кв.м. з надвірними спорудами:літньою кухнею під літ. З, вбиральнею літ. Д, спорудою, огорожею 6,9 кв.м., мостінням, що належало [PERSON] 28.11.2019р. приватним нотаріусом Журавель М.В. видано свідоцтво про\~право на\~спадщину за\~законом \~реєстр.\~№1241 (а.с.236 т.2) щодо майна померлого [PERSON] і [PERSON] , племіннику [PERSON] та племінниці [PERSON] , яке складається з : земельна ділянка , [ADDRESS] , кадастровий номер 5110137500:29:006:0103, номер запису про право власності :26934783, площею 0,0107 га, (а.с.239). 03.12.2019р. приватним нотаріусом Журавель М.В. видано свідоцтво про право на спадщину за законом реєстр. №1256 (а.с.276 т.2) щодо майна померлого [PERSON] , племіннику [PERSON] та племінниці [PERSON] , яке складається з : квартири [ADDRESS] заг.пл..51,5 кв.м., житл.пл.30,4 кв.м., на квартиру [ADDRESS] , заг.пл..50, 3 кв.м. , житл пл..32,5 кв.м. (а.с.279 т.2) за реєстр. №1254, на квартиру [ADDRESS] , заг.пл..36,5 кв.м., житл. пл..25,5 кв.м., реєстр. №1258 (а.с.282 т.2)., на квартиру [ADDRESS] заг.пл..39,7 кв.м., житл пл.27,4, реєстр. № 1259 (а.с.289 т.2). 04.03.2020р. згідно договору купівлі-продажу посвідченого приватним нотаріусом Журавель М.В. за реєстр. №78 [PERSON] та продала [PERSON] , (гр.. Ірландії) квартиру [ADDRESS] , заг.пл..36,5 кв.м., житл. пл..25,5 кв.м. за ціною 829\~765 грн. (а.с.47 т.3). Від імені продавця діяла [PERSON] та від імені покупця діяла [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог позивачка посилається на ту обставину, що вона проживала разом зі спадкодавцями однією сім`єю більше 5 років та тим самим є спадкоємицею. Юридичний факт проживання однією сім`єю зі спадкодавцем\~не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини\~має бути встановлений винятково рішенням суду. Нотаріус не має можливостей для того щоб безспірно встановити зазначені обставини. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (стаття 1264\~ЦК України). Проте належних та допустимих доказів в підтвердження вказаного факту, суду не надано. Щодо посилання на подачу нею позову з такими вимогами, то судом такий позов ще не вирішено, а тому на час розгляду цієї справи, суд розцінює що такі докази відсутні. Аналіз наведених норм дає змогу зробити висновок, що для застосування положень вказаної статті щодо наявності порушеного права як спадкоємця четвертої черги необхідною умовою є встановлення факту, що позивачка є такою особою на час пред`явлення даного позову. З огляду на зазначене позивачка не є спадкоємцем спадкодавців [PERSON] та [PERSON] . Спадкоємцями [PERSON] та [PERSON] є племінники [PERSON] та [PERSON] , якими в порядку встановленому ЦК України звернулися з заявами про прийняття спадщини та згідно чинного законодавства отримали свідоцтва про право на спадщину за законом та здійснили розпорядження нерухомим майном, яке їм належить на праві приватної власності шляхом його відчуження [PERSON] та [PERSON] (арк.77, 84, 89, 125, 166, 192 том 2, арк 134 том 3). Відповідно до Практики розгляду судами цивільних справ про визнання правочинів недійсними, яка викладена в узагальненнях Верховного суду України, підготовленого суддями [PERSON] , В.Й. Косенко та старшим консультантом управління вивчення та узагальнення судової практики З.П. Мельник - якщо під час судового розгляду встановлено відсутність у позивача права на задоволення позову про визнання оспорюваного правочину недійсним, суд має відмовити в задоволенні позову. Відповідно до п.3 ст. 215 ЦК - вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним може бути пред`явлена тільки особами, визначеними у ЦК й інших законодавчих актах, що встановлюють оспорюваність правочинів - а саме, однією із сторін, або заінтересованою стороною, тобто права яких вже були порушені на момент звернення до суду. У постанові Верховного суду України в ід 15.11.2016 року по справі №800/301/16 зазначено: «Гарантоване\~статтею 55 Конституції України\~й конкретизоване в законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження про порушення прав було обґрунтованим. Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення». У п. 7 Аналізу окремих питань судової практики при застосуванні судами рекомендаційних роз`яснень, викладених у постанові пленуму Верховного суду України від 6 листопада 2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» зазначено: «у зв`язку з цим виділяють декілька критеріїв визначення заінтересованості позивача в оспорюваному договорі :1) права і законні інтереси заінтересованої особи безпосередньо порушені договором; 2) у результаті визнання договору недійсним майнові інтереси заінтересованої особи будуть відновлені; 3) заінтересована особа отримує що-небудь в результаті проведення реституції (права, майно). Жодний із перелічених критеріїв заінтересованості позивача в оспорюванні договорів та свідоцтв про право на спадщину відсутній. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Судом враховано положеннями п.п.2 ч. 2, ч. 3 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

Outcome: dismissed