Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою в якій вказав, що 05 травня 2017 р. між ним та [PERSON] був укладений договір позики, посвідчений розпискою яку [PERSON] підписав власноручно. Відповідно до умов договору позики [PERSON] брав у позивача позику в розмірі 200 000 грн. 00 коп. та зобов`язувався її повернути до 05 травня 2019 р. Проте у строк до 05 травня 2019 р. грошові кошти так і не були повернуті. Таким чином, беручи до уваги те, що [PERSON] відмовлявся в добровільному порядку повертати грошові кошти, єдиним способом захисту своїх прав залишилося звернення до суду. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 28.01.2020 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. 06.02.2020 представник [PERSON] надав до суду клопотання про відкриття провадження у справі у порядку загального позовного провадження і призначення підготовчого засідання, клопотання про витребування доказів, клопотання про призначення експертизи та відзив на позовну заяву. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 17.02.2020 почато підготовче провадження. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 10.03.2020 витребувано від [PERSON] оригінал розписки від 05 травня 2017 р. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 10.03.2020 призначено судово-технічну експертизу. 04.06.2020 з Харківського НДІСЕ ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса надійшов висновок експерта №6670, відповідно до якого встановити, в якій послідовності виконані в наданій на дослідження розписці, нанесений електрофотографічним способом друкований текст та підпис від імені « [PERSON] » не надалося можливим. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 05.06.2020 поновлено провадження у справі. 06.07.2020 представник позивача надав до суду клопотання про зупинення провадження у справі до визначення та залучення до участі у справі правонаступника померлого [PERSON] . Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 07.07.2020 провадження по справі зупинено строком на 6 місяців - до залучення до участі у справі правонаступника. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 19.02.2021 витребувано від приватного нотаріуса Борівського районного нотаріального округу Харківської обл. Бондаренко О.В. відомості про відкриття спадкової справи, коло спадкоємців, факт прийняття спадщини та її об`єм після смерті [PERSON] . Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 01.03.2021 поновлено провадження у справі. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 10.02.2021 залучено до участі у справі правонаступника відповідача - [PERSON] . Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 30.02.2021 за клопотанням відповідача [PERSON] та представника відповідача призначено додаткову комплексну )почеркознавчу та технічного дослідження документів) експертизу. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 30.03.2021 витребувано у приватного нотаріуса Бондаренко О.І. оригінали або копії (другі примірники) документів, що містять підпис [PERSON] . Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 30.03.2021 витребувано у [PERSON] оригінал розписки від 05.05.2017; оригінал довіреності на [PERSON] , підписаний [PERSON] 13 листопада 2011 р.; оригінал довіреності на [PERSON] , підписаний [PERSON] 09 листопада 2012 р.; оригінал заповіту на ім?я [PERSON] , підписаний [PERSON] ; розписку [PERSON] на ім?я [PERSON] 13.05.2021 з Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» надійшло клопотання №10374 про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 21.05.2021 поновлено провадження по справі. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 26.05.2021 виключено з ухвали Борівського районного суду Харківської обл. від 30.03.2021 питання: чи виготовлений друкований текст розписки в той час, яким датований документ? Чи виготовлений рукописний текст розписки у той час, яким датований документ? Та визначено статус призначеної експертизи - судова почеркознавча експертиза.; зупинено провадження на час проведення експертизи. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 03.06.2021 зобов?язано відповідача [PERSON] надати для проведення почеркознавчої експертизи: вільні зразки підпису та почерку [PERSON] в різнохарактерних документах (оригінали); відомості про стан здоров?я [PERSON] на момент складання розписки від 05.05.2017 від імені [PERSON] та умови виконання досліджуваного підпису та короткого рукописного запису; відомості чи зловживав [PERSON] алкогольними напоями. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 22.06.2021 продовжено представнику відповідача [PERSON] строк для подачі додаткових вільних зразків підпису. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 22.06.2021 витребувано від Державної міграційної служби України оригінал заяви на видачу паспорту (форма №1) [PERSON] ; витребувано від ДУ «Холодногірська виправна колонія» документи, що містять особистий підпис/почерк [PERSON] . Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 29.06.2021 продовжено термін виконання клопотання експерта Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 14.07.2021 витребувано від РС ГУ ДМС України в Харківській обл. оригінал заяви про видачу паспорту [PERSON] . Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 14.07.2021 витребувано від ЦМУ ДМС України в Харківській обл. оригінал заяви про видачу паспорту [PERSON] . Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 12.08.2021 відмовлено представника відповідача: 5 чорно-білих світлин розміром11х8,5 см, 15х10 см, 13,5х8,5 см, 14х9 см та 12х9 см. 22.09.2021 з Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» надійшов висновок експерта за результатами проведення судово-технічної експертизи документів №10375, відповідно до якого встановити, чи виконаний друкований текст розписки у той час, коли вона датована, не представляється можливим; встановити, чи виконаний підпис від імені [PERSON] та рукописний текст розписки у той час, яким вона датована, не представляється можливим. 18.10.2021 з Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» надійшов висновок експерта №10374 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи, відповідно до якого підпис від імені [PERSON] в розписці від 05.05.2017 від імені [PERSON] , розташований внизу під текстом, - виконаний [PERSON]; короткий рукописний запис « [PERSON] » в розписці від 05.05.2017 від імені [PERSON] , розташований під текстом, - виконаний [PERSON] . Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 19.10.2021 поновлено провадження у справі. 03.11.2021 представник позивача надав заяву про збільшення позовних вимог, у якій вказав, що розписка від 05 травня 2017 р. містить чітку дату повернення грошових коштів - 05 травня 2019 р., тобто з цієї дати боржнику повинні бути нараховані інфляційні витрати та 3% річних. Просив стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованість за договором позики в розмірі 200 000 грн. 00 коп., інфляційні витрати в розмірі 26 600 грн. 00 коп., 3% річних в розмірі 14 891 грн. 20 коп. та сплачений судовий збір в розмірі 2414 грн. 91 коп. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 03.11.2021 закрито підготовче провадження. 12.11.2021 відповідач надав до суду відзив на заяву про збільшення позовних вимог, у якому просив у задоволенні вимог позивача про стягнення боргу, збільшеного на індекс інфляції та 3% річних відмовити. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 26.11.2021 повернуто до розгляду справи в підготовчому провадженні. Ухвалою Борівського районного суду Харківської обл. від 14.01.2021 прийнято докази по справі згідно клопотання представника відповідача [PERSON] , закрито підготовче провадження. У судовому засіданні представник позивача підтвердив вищевикладене та підтримав позовні вимоги. Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник відповідача надав заяву про розгляд справи без їх участі, у задоволенні позову просить відмовити. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступного. В суді встановлено, що згідно розписки від 05 травня 2017, [PERSON] отримав від [PERSON] грошові кошти (позику) в сумі 200 000 грн. 00 коп. для власних цілей; вищевказані грошові кошти зобов`язується повернути до 05 травня 2019 р. (а.с.6). Відповідно до копії свідоцтва про смерть, [PERSON] помер [INFO] (а.с.97). [PERSON] все своє майно заповідає [PERSON] , що підтверджується копією заповіту від 12 листопада 2019 р. (а.с.119). Згідно інформації приватного нотаріуса Борівського районного нотаріального округу Харківської обл., після смерті [PERSON] заведено спадкову справу до майна померлого №62/2020 на підставі заяви про прийняття спадщини [PERSON] (а.с.121). Відповідно до ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно із вимогами ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При цьому частинами 1-3 ст.89 ЦПК України зазначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов?язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. Відповідно до положень ст.ст.15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невиконання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. У частині першій статті 627 ЦК України визначено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Частиною першою статті 1046 ЦК України передбачено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Відповідно до частини першої статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. В суді встановлено, що розписка від 05 травня 2017 р. містить чітку дату повернення грошових коштів 05 травня 2019 р., тобто з цієї дати боржнику повинні бути нараховані інфляційні витрати та три відсотки річних. Суд зазначає що вказані розрахунки визначені представником позивача до дня подачі заяви про збільшення позовних вимог (вересень 2021 р. включно), однак нараховані інфляційні витрати та три відсотки річних підлягають стягненню з відповідача на користь позивача з травня 2019 р. по червень 2020 р. (по день смерті спадкодавця [PERSON] - [INFO] ). З відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за договором позики в розмірі 200 000 грн. 00 коп., інфляційні витрати в розмірі 5 230,00 грн. (200 000 грн. 00 коп. х 102,615%): 100% =205 230 грн. 00 коп., 205 230 грн. 00 коп. - 200 000 грн. 00 коп. = 5 230 грн. 00 коп.); та три відсотки річних у розмірі 6 576,40 грн. Таким чином, в суді встановлено, що станом на дату смерті заборгованість позичальника становила - заборгованість за договором позики в розмірі 200 000 грн. 00 коп., інфляційні витрати в розмірі 5 230,00 грн. та три відсотки річних у розмірі 6 576,40 грн. Відповідно до заповіту від 12 листопада 2019 р., [PERSON] все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що на день його смерті буде йому належати та на що він за законом буде мати право, заповідає своєму племіннику ґгоряник [PERSON] . Згідно інформації приватного нотаріуса Борівського районного нотаріального округу Харківської обл., після смерті [PERSON] заведено спадкову справу до майна померлого №62/2020 на підставі заяви про прийняття спадщини [PERSON] . Відповідно до частини першої статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов?язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом статті 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Відповідно до положень статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ним у спадщину майна. Тобто, до спадкоємців боржника обов`язок перед позикодавцями (кредиторами) спадкодавця виникає лише у межах, передбачених статтею 1282 ЦК України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця, і як наслідок у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи. При вирішенні спору про стягнення з спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника. В суді встановлено, що вартість отриманого майна відповідачем [PERSON] являється достатньою для задоволення позовних вимог про стягнення грошових коштів. Судом, також встановлено, що позивачем при подачі позовної заяви та заяви про збільшення позовних вимог до суду був сплачений судовий збір в сумі 2414,91 грн. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов?язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Тому суд вважає, що у зв`язку з частковим задоволеням позовних вимог з [PERSON] на користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі 2 118,06 грн. З урахуванням викладеного,

Outcome: partial