Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою, мотивуючи свої вимоги тим, що він перебував з 22 січня 1999 року у шлюбі з [PERSON] [INFO] від сімейних відносин народилась дитина - [PERSON] . 13 грудня 2006 року шлюб між ними було розірвано, донька залишилась проживати разом з матір`ю. Згодом він уклав шлюб із [PERSON] , від якого [INFO] народився син, [PERSON] . У 2011 році [PERSON] звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою про стягнення з нього аліментів на користь [PERSON] . Таким чином, він дізнався, що записаний батьком у актовому записі № 1377 від 12 жовтня 2007 року про народження дитини [PERSON] , [INFO] . Однак, з 2004 року він не проживав з відповідачем, спільного господарства не вів і близьких стосунків не мав, та в свою чергу з 2004 року по 2015 рік проживав і мав близькі стосунки із [PERSON] , а [PERSON] була народжена 04 жовтня 2007 року. Отже, на підставі вищевикладеного, вважає, що не є батьком [PERSON] та просить виключити відомості про нього як батька дитини з актового запису № 1377 від 12 жовтня 2007 року виданого Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області. 16 квітня 2021 року ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 05 липня 2021 року у зазначеній цивільній справі призначено судово-медичну (молекулярно-генетичну) експертизу, та зупинено провадження у справі до закінчення проведення судової експертизи. 09 листопада 2021 року ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська провадження по справі було поновлено. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 грудня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підгримує у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з`явилася, на підставі ст. ст. 128, 130 ЦПК України повідомлялася належним чином про день, час та місце розгляду справи, про що свідчить конверт, який повернувся до суду з відміткою - «адресат відсутній за вказаною адресою» (а. с. 42), також відповідач про день та час розгляду справи повідомлялася шляхом оприлюднення повідомлення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Ленінського районного суду м. Дніпропетровська (а. с. 96), заперечень проти позову суду не представила, а тому суд вважає за можливе розгляд справи проводити за відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів із винесенням заочного рішення. Представники третіх осіб надіслали заяви в яких просили розглянути справу за їх відсутністю (а. с. 88, 97). 24 січня 2022 року ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська було вирішено питання про заочний розгляд справи. За таких обставин, суд розглянув справу у відсутність учасників справи за правилами загального позовного провадження з можливістю ухвалення заочного рішення відповідно до ст. 280 ЦПК України, оскільки відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не з`явилася в судове засідання без повідомлення причин, відзиву не подала. При цьому, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності сторін, за наявних у справі матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши надані докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. Згідно із ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Аналогічні положення містяться у ст.ст. 15, 16 ЦК України, за якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Як встановлено судом, що між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб (а. с. 14), який 13 грудня 2006 року між ними розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розвівання шлюбу серії [NUMBER] (а. с. 18). Під час шлюбу у сторін народилась дитина - [PERSON] (а. с. 15). Також судом встановлено, що [PERSON] 22 грудня 2006 року, зареєстрував шлюб із [PERSON] , від якого [INFO] народився син, - [PERSON] (а. с. 10, 17). Матеріалами справи підтверджено, що батьками дитини [PERSON] , яка народилася [INFO] , записані [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження Серії [NUMBER] , виданим Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 1377 (а. с. 16). Статтею 136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст.ст.122, 124, 126, 127 цього Кодексу, має право оспорювати своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до висновку експерта КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» Дніпропетровської обласної ради» № 750 від 27 жовтня 2021 року судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , не може бути біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , тобто батьківство між ними виключається, у зв`язку з чим, суд вважає позовні вимоги щодо виключення відомостей про [PERSON] як батька з актового запису про народження [PERSON] такими, що підлягають задоволенню (а. с. 75-76). У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Згідно із п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 СК України) шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Враховуючи наведені обставини, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Відповідно до п. 2.16.2 вищезазначених Правил, за наявності рішення суду щодо оспорювання батьківства або материнства в актовому записі про народження дитини виправляються відомості, про які зазначено в рішенні суду. Частиною 1 статті 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а оскільки позивачем не заявлено вимогу про відшкодування судових витрат, вони покладаються на позивача.

Outcome: approved