Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~У серпні 2021 року [PERSON] звернулася із вказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 09.02.2021 між нею та відповідачем були укладенні договора купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки, розташованих по [ADDRESS] , які були посвідчені приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу Чернігівської області Максак І.М., та зареєстровані в реєстрі за № 68 та №69. За купівлю житлового будинку та земельної ділянки вона сплатила [PERSON] \~загалом 159\~000\~грн,\~а саме\~за житловий\~будинок \~109\~000\~грн,\~а за\~земельну ділянку\~- 50 000 грн. Їх багатодітна сім`я свого житла не мала, проживала у найманій квартирі, а тому планувала якнайшвидше заселетися до придбаного будинку. На ділянці було здійснено буріння свердловини, облаштовано вигрібну яму, а у квітні-травні 2021 року розпочато невеликий косметичний ремонт будинку, в ході якого з`ясувалося, що будова сильно уражена будинковим грибом, частина дерев`яних конструкцій згнили і ламаються. До того ж, з початком тепла гриби полізли із підлоги, їх спори осідають всюду. Після обстеження з`ясувалося, що будинок не відповідає санітарним нормам та, що знаходиться у стані не придатному для користування за цільовим призначенням та є непридатним для проживання. При укладенні договору з відповідачем, про ці обставини останній не повідомив. Як повідомили їй у будівельній організації, для усунення виявлених недоліків, потрібно орієнтовно 100\~000 грн, що є непосильним для її сім`ї. Позивач зазначає, що відповідач, в порушення умов договору купівлі-продажу будинку (п.3.1.1.; п.1.5) приховав недоліки будинку, у зв`язку з цим, просить визнати недійсним договори купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки від\~09.02.2021 та стягнути з відповідача сплачені нею кошти в сумі\~159 000 грн. та судові витрати. Ухвалою від 24.09.2021 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою від 10.12.2021 закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити їх у повному обсязі, при цьому посилалася на обставини, які викладені в позові. Додатково пояснила, що з настанням тепла вони помітили, що у придбаному ним будинку на стінах, підлозі почала з"являтися цвіль. Спочатку вони не вважали це проблемою, доки не дізналися, що ці цвілеві гриби є шкідливим для здоров"я, та, що для їх знищення потрібно орієнтовно 100\~000,00 грн. На проведення таких робіт при укладенні спірних договорів їх сім`я не розраховувала і таких коштів у них не має. Вказує, що при укладені спірних договорів купівлі-продажу вона помилялася саме щодо якості житлового будинку і за відсутності такої помилки, тобто, якщо б вона була обізнана щодо реальної якості будинку, то спірні правочини не були б укладені. Провести лабораторне дослідження цих грибів та з`ясувати наскільки шкідливі у будинку гриби вона вирішила після того коли помітила, що всі члени сім`ї, які знаходилися деякий час в будинку, в тому числі і діти, стали погано себе почувати. Відповідач в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог та просив суд відмовити у їх задоволенні, вказуючи, що на час укладення спірних договорів, житловий будинок був в нормальному стані, будинкового грибу в будинку він не бачив. Крім того, зазначив, що позивач бачила, що купувала. Також пояснив, що спірний будинок та земельну ділянку йому подарував у 2018 році рідний брат [PERSON] . З того часу і до осені 2020 року він проживав у спірному будинку і ніякої цвілі в ньому не було. З осені 2020 року у будинку ніхто не проживав, оскільки коли з`явилися покупці він став проживати на дачі дружини у Березанке. За отриманні гроші від продажу спірного будинку та земельної ділянки він придбав дачу у [PERSON] та машину. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що у спірному будинку він проживав з 2006 року, зробив у ньому ремонт, потім подарував будинок брату [PERSON] , відповідачу по справі. Ніяких будинкових грибів у спірному будинку він не бачив. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що відповідач є її рідним братом. У 2006 році вона допомагала робити ремонт у спірному будинку меншому брату [PERSON] і ніякого будинкового грибка в будинку не бачила. Потім менший брат подарував цей будинок страшому брату [PERSON] , відповідачу по справі. Про те, що будинок має якісь ураження грибком, вона не помічала. Третя особа - Приватний нотаріус Чернігівського міського нотаріального округу Чернігівської області Максак І.М. надала клопотання про розгляд справи без її участі. Вислухавши пояснення сторін по справі, свідків, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. В судовому\~засіданні встановлено,\~що між\~позивачем [PERSON] \~та відповідачем\~ [PERSON] \~09.02.2021\~було укладено\~договір купівлі-продажу\~житлового будинку\~з господарськими\~будівлями і\~спорудами по\~ [ADDRESS] \~та договір\~купівлі-продажу\~земельної ділянки\~за цією\~ж адресою,\~які посвідченні приватним\~нотаріус Чернігівського\~міського нотаріального\~округу Чернігівської\~області Максак\~І.М. ( а.с.46-47, 70-71). Відповідно до п. 2.1 вказаних Договорів продаж зазначеного житлового будинку вчинено за 109\~000,00 грн, а земельної ділянки за 50 000 грн, які були сплачені продавцю [PERSON] до підписання Договору. Факт отримання даних коштів відповідачем не оспорювався. Згідно п. 3.1.1 та п. 3.1.4 Договору купівлі-продажу житлового будинку Продавець (Відповідач) зобов`язався передати вищезазначений будинок Покупцеві (Позивачка) у стані, що відповідає санітарним та технічним нормам щодо житлових приміщень й умовам цього Договору, а також попередити Покупця про всі відомі недоліки щодо предмету Договору. Як вбачається з довідки виконкому Киселіської сільської ради № 124 від 12.05.2021, позивачка [PERSON] , після укладення зазначених договорів, разом із сім`єю зареєструвалася у спірному будинку (а.с.13). 28.06.2021 позивачкою на території придбаної ділянки було пробурено свердловину, прощо свідчить паспорт ( а.с.15). Для обстеження стану житлового будинку, придбаного позивачкою, по [ADDRESS] , Киселівською сільською радою було створено Комісію, яка встановила, що значна площа дошки підлоги будинку зруйнована та пошкоджена грибком. Сліди грибниці та спори грибка видно також на стелі та стінах всіх кімнат будинку. Комісія зробила висновок, що причиною цього стала прибудова до будинку для утримання домашніх тварин, яку зробив попередній власник. ЇЇ пошкоджений дах та утримання в ній тварин створило сприятливі умови для зростання домашніх грибів. Комісія прийшла до висновку, що обстежений будинок не є придатним для постійного проживання. Рекомендовано проведення мікологічної експертизи і заходів по заміні підлоги і стін будинку ( а.с.23). З протоколу №65821 мікологічних випробувань від 18.08.2021, вбачається, що з приміщення КУХНІ, ВІТАЛЬНІ, ПРИБУДОВИ по [ADDRESS] , були відібранні цвілеві гриби для проведення випробувань. В результаті випробувань виявлені гриби, які є активними деструкторами матеріалів, та такими, що можуть викликати алергічні реакції\~у людей,\~ураження шкіри,\~волосся,\~отруєння мікотоксинами.\~В пробах\~переважають гриби,\~що мають\~дрібні спори,\~які легко\~можуть розноситись\~по приміщенню\~з повітряними\~потоками,\~рекомендується провести\~антисептичну обробку\~приміщення.\~Як вбачається\~з таблиці,\~у ВІТАЛЬНІ\~та ПРИБУДОВІ\~виявлено гриби\~родів Aspergillus і Penicillium.\~Щодо них\~зазначається,\~що існує\~група захворювань,\~які називаються\~мікотоксикозами,\~вони обумовлені\~потраплянням в\~організм мікотоксинів,\~що утворюються\~в процесі\~життєдіяльності ряду\~мікроскопічних цвілевих\~грибів.\~Серед них\~найбільш поширені\~й небезпечні\~для здоров`я\~людини афлатоксини\~(продуценти\~-\~гриби роду\~Aspergillus),\~охратоксини,\~цитринін,\~цитреовіридин (продуценти\~-\~гриби родів\~Aspergillus і Penicillium).\~Також виявлено\~вищий гриб Serpuia lacrimans (Серпула плачуща) - всеїдний шкідник, гриб-паразит який з величезною швидкістю уражує дерев`яні конструкції домівок. Окрім знищення будь-якої деревини (навіть обробленої) Serpuia lacrimans виділяє величезну кількість спор, токсичних для людини. Рекомендовано звернутися до спеціалізованих компаній з комплексного видалення плісняви та грибків ( а.с. 33). Дані випробування проведенні біологом С.А. Заліток ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія» на підставі Договору надання послуг №22/07/21Д від 22.07.2021, укладеного з позивачкою [PERSON] . Вартість таких послуг склала 2760 грн, що підтверджується квитанцією (а.с.16-20). Статтею 380 ЦК України\~визначено, - житловим будинком є будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання. Відповідно до\~ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Відповідно до ч. 1\~ст. 673 ЦК України, продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. Згідно з ч. 1\~ст. 679 ЦК України, продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Відповідно до ч.ч. 3, 5\~ст. 203 ЦК України, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі та спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно з ч. 1\~ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою\~статті 203 цього Кодексу Частиною 1\~ст. 216 ЦК України\~визначено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. Відповідно до ч. 1\~ст. 229 ЦК України, якщо особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, такий правочин може бути визнаний судом недійсним. Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін, таких властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Тобто, помилка - це спотворене уявлення особи про обставини, що дійсно мають місце. Під помилкою треба розуміти таке неправильне сприйняття стороною суб`єкта, предмета або інших істотних умов правочину, яке вплинуло на її волевиявлення і за відсутності якої за обставинами справи можна вважати, що правочин не був би укладеним. Як роз`ясняв Пленум Верховного Суду України у п. 19\~Постанови № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», правочин, вчинений під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості представника однієї сторони з другою стороною або внаслідок впливу тяжкої обставини, є оспорюваним. Обставини, щодо яких помилилася сторона правочину, мають існувати саме на момент вчинення правочину. Особа на підтвердження своїх вимог про визнання правочину недійсним повинна довести, що така помилка дійсно мала місце, а також що вона має істотне значення. Для визнання правочину недійсним необхідно, щоб помилка мала істотне значення для сторін правочину. В даному випадку позивачка [PERSON] під час укладення спірних договорів помилялася щодо якості житлового будинку по [ADDRESS] , тобто маючи намір придбати житловий будинок вона фактично отримала будинок, який не є придатним для постійного проживання, так як згідно результатів мікологічних випробувань виявлені гриби можуть викликати алергічні реакції у людей, ураження шкіри, волосся, отруєння мікотоксинами, та є небезпечними для здоров`я. Про існування таких недоліків придбаного будинку позивачка дізналася у серпні 2021 року з результатів мікологічних випробувань, тобто вже після укладення договорів купівлі-продажу. Існування таких недоліків придбаного нею будинку значно знижують його цінність та призводить до неможливості його використання за цільовим призначенням (проживання у ньому). Для проведення спеціальної обробки приміщення для видалення плісняви та грибків, що є необхідним, потрібні додаткові кошти, що не було обумовлено при укладенні спірних договорів. Вказані недоліки об`єктивно існували на момент укладання спірних договорів купівлі-продажу, однак не були відомі позивачу. Тому, за відсутності помилки [PERSON] щодо якості житлового будинку по [ADDRESS] (тобто, якщо б позивач була обізнана щодо реальної якості будинку), за обставинами справи можна вважати, що правочин не був би укладеним. \~ \~ \~ \~Також слід зазначити, що позивачка при укладенні договору купівлі-продажу будинку [PERSON] не маючи іншого житла (що встановлено з Інформації з Державного реєстру речових прав власності на нерухоме майно на а.с.17-110), погодилася на придбання будинку та земельної ділянки за ціну зазначену продавцем [PERSON] і сприймала її як реальну та існуючу на час укладання договору, сподіваючись, що придбане житло відповідає належним умовам проживання. \~ \~ \~ \~ Наявність факту помилки позивачки щодо таких якостей будинку, які значно знижують його цінність, мають істотне значення, що відповідно до ст.229 ЦК України дає підстави для визнання спірних договорів недійсними. Основним наслідком визнання недійсним правочину, укладеного внаслідок помилки, є реституція (ст. 216 ЦК України). Згідно з п. 7\~Постанови пленуму Верховного суду України № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними»\~За змістом\~статті 216 ЦК\~та виходячи із загальних засад цивільного законодавства суд може застосувати з власної ініціативи реституцію як наслідок недійсності оспорюваного правочину. Інші наслідки недійсності оспорюваного правочину (відшкодування збитків, моральної шкоди тощо) суд застосовує відповідно до\~статті 11 ЦПК. Відповідно до п. 10 цієї ж\~постанови\~пленуму Реституція як спосіб захисту цивільного права (частина перша\~статті 216 ЦК) застосовується лише в разі наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним чи який визнано недійсним. У зв`язку з цим вимога про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, за правилами реституції може бути пред`явлена тільки стороні недійсного правочину. Як встановлено в судовому засіданні, в якості оплати за придбаний будинок та земельну ділянку по договорами купівлі-продажу від 09.02.2021 позивачем відповідачу було передано загалом 159\~000 грн ( 109\~000 грн за житловий будинок + 50\~000 грн за земельну ділянку), що не заперечувалося сторонами в судовому засіданні. У зв`язку з наведеним, суд, застосовуючи реституцію, стягує з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] передані за цими договорами купівлі-продажу від 09.02.2021 кошти у сумі 159\~000 грн, що відповідає суті реституції, яка полягає у поверненні стороною всього отриманого за недійсним договором, тобто в даному випадку це грошові кошти. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до ст.ст. 133, 139, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3 424,00 грн (а.с.1,35а) та по сплаті витрат на залучення спеціаліста ТОВ "Центральна біохімічна лабораторія" в сумі 2760 грн (а.с.16), а всього - 6184,00 грн. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved