Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-26 00:00:00

02 серпня 2021 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до Зборівської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Позовна заява [PERSON] мотивована тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] , разом із батьком проживала матір [PERSON] , яка померла [INFO] . Зазначив, що після смерті батька матір фактично вступила в управління майном померлого [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, що складається з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який розташований по [ADDRESS] . Вказав, що нас час смерті матері перебував та працював за кордоном. Оскільки вважав, що спадщина була прийнята іншими спадкоємцями, заяву для прийняття спадщини не подавав. Згодом виявилось, що сестри позивача [PERSON] та [PERSON] померли, а майно після смерті матері не успадковували. Послався на те, що станом на день подання позову він є єдиним спадкоємцем, інших спадкоємців за законом чи заповітом немає. В травні 2020 року позивач звернувся до державного нотаріуса Козівської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Козівської нотаріальної контори від 19.05.2020 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Посилаючись на викладені обставини, позивач просив суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Козівського районного суду Тернопільської області від 05 листопада 2021 року відкрито провадження у вказаній справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Козівського районного суду Тернопільської області від 10 січня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, представник позивача - адвокат Бабій Н. І. подав до суду заяву від 26.01.2022, у якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити та справу просив розглянути у його відсутності та відсутності позивача. Представник Зборівської міської ради Зборівського району Тернопільської області у судове засідання не з`явився, 24.11.2021 року подав до суду заяву в якій просив справу розглядати без його участі. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для цього законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого повторно 12.11.2019 року Козівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Тернопільській області. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого повторно 12.11.2019 року Козівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Тернопільській області. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 07.02.1977, батьками [PERSON] зазначені [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається із матеріалів справи, після смерті [PERSON] та [PERSON] заведені спадкові справи №456 та №457 на підставі заяви [PERSON] , яка виявили намір успадкувати земельну частку (пай) згідно сертифіката серії ТР№0196838. Згідно паспорта громадянина України для виїзду за кордон [PERSON] тривалий час перебував за кордоном, що підтверджує поважність причини пропуску строку протягом, якого останній повинен був звернутися до нотаріуса для успадкування майна, що підтверджується також довідкою про прописку виданою міською радою м. Алкала де Енарес 08.06.2001 року. Правовідносини за цим позовом виникли 17 травня 2001 року, коли відкрилася спадщина у зв`язку зі смертю спадкодавця, матері позивача - [PERSON] та батька [PERSON] , 16 листопада 2000 року відповідно. Відповідно до роз`яснень, що містяться у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про практику у справах про спадкування", відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом. Оскільки спадщина після смерті [PERSON] та [PERSON] відкрилась у період чинності ЦК Української РСР, тобто до 1 січня 2004 року, а саме 17 травня 2001 року та 16 листопада 2000 року, то застосуванню підлягають норми цього Кодексу 1963 року, у тому числі щодо підстав спадкоємства, усунення від спадщини та прийняття спадщини. Відповідно до статей 524, 529 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Спадкоємцями за законом першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. Статтею 530 ЦК УРСР встановлено, що у другу чергу спадкоємців за законом входять рідні брати та сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері. Згідно із статтею 525 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 цього Кодексу. У статті 548 ЦК УРСР визначено, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Згідно з положеннями статей 549, 554 ЦК УРСР визнавалося, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Вищевказані дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. За правилами частини першої статті 550 ЦК УРСР строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. Цей строк може бути подовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Відповідно до п. 3, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 червня 1983 року № 4 «Про практику розгляду судами України справ про спадкування», передбачений статтею 549 ЦК УРСР шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пленум Верховного Суду України в пункті 24 Постанови №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини. Із досліджених письмових доказів встановлено, що [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті його матері [PERSON] та батька [PERSON] та має право на спадкування, однак із заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку до нотаріуса не звертався та пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] та [PERSON] , у зв`язку з тривалим проживанням на території Королівства Іспанії. Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що причини пропуску даного строку слід визнати поважними, а позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] . З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позов [PERSON] є обґрунтованим та підлягає задоволенню. На підставі наведеного,

Outcome: approved