Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-30 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Нікопольської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Апальков Є.В., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер її дідусь [PERSON] , який проживав по [ADDRESS] . Після його смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири по [ADDRESS] . При цьому зазначає, що спадкоємцем першої черги за законом є її мати - донька померлого, яка в шестимісячний строк не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім цього, вказує, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] , яка за своє життя розпорядилася належним їй майном та склала заповіт на 1/2 частину квартири по [ADDRESS] , в якій вона проживала з [PERSON] та мала рівну з ним частку в квартирі. Після смерті бабусі вона дізналась, що її дідусь 25 травня 2008 року також склав заповіт, яким усе належне йому майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, усі майнові права та обов`язки, які належать йому на час посвідчення заповіту, а також ті майнові права та обов`язки, які належатимуть йому на день смерті, теж заповідав їй. Про те, що був складений заповіт, вона дізналась на початку лютого 2021 року при зверненні до нотаріуса за консультацією, який і повідомив їй про наявність заповіту. Однак, зазначив, що нею було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини за заповітом та роз`яснено, що для вирішення даного питання слід звернутися до суду. Таким чином, на підставі викладеного, вона змушена звернутись до суду та просить надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , терміном два місяця з дня набрання законної сили рішенням суду. Позивачка в судове засідання не з`явилась, від неї на адресу суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, на задоволенні позову наполягала та просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі (а.с.26). Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, в судове засідання не прибув та 06 грудня 2021 року на адресу суду від нього надійшла заява, в якій він просить суд розгляд справи проводити за їх відсутності та прийняти рішення у відповідності до вимог чинного законодавства (а.с.23). Третя особа - приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Апальков Є.В. в судове засідання не прибув, від нього на адресу суду надійшла заява, в якій він просить суд розгляд справи проводити за його відсутності (а.с.44). Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод", кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини по поважній причині, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Як встановлено судом, [PERSON] та [PERSON] , порівно, на підставі свідоцтва на право власності на житло, виданого 20 квітня 1999 року Нікопольським житлово-експлуатаційним об`єднанням, належить квартира [ADDRESS] (а.с.6-7). У відповідності до актового запису № 693, складеного 10 квітня 2017 року Нікопольським міськрайонний відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, які містяться в матеріалах справи, [PERSON] [INFO] помер (а.с.4). Як вбачається з матеріалів справи, 20 травня 2008 року [PERSON] розпорядився належним йому майном та склав заповіт на ім`я [PERSON] (а.с.9). 30 червня 2021 року [PERSON] звернулась з заявою до нотаріуса про видачу свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (а.с.29). Однак, 30 червня 2021 року приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Апальков Є.В. у видачі свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за заповітом їй відмовив у зв`язку з пропущеним строком для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.41). Як вбачається з матеріалів справи, позивачка в обґрунтування своїх позовних вимог щодо звернення до суду послалася на те, що строк для прийняття спадщини нею було пропущено з поважної причини, зокрема, з необізнаності про наявність заповіту. Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом України в постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини судам необхідно дослідити чи вчиняв нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 , при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В силу ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Положеннями ч.ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що дані обставини пов`язані з об`єктивними та істотними труднощами для спадкоємця, а саме: необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а тому визнає їх поважними та вважає доцільним надати [PERSON] додатковий строк в два місяці для прийняття спадщини, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved