Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-02 00:00:00

1. Суть позовних вимог, зустрічної позовної заяви. 1.1. Позовна заява. Позивач зазначає, що [PERSON] користується житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] , яке обладнано газовими приладами. На ім`я [PERSON] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 02 грудня 2020 року представниками АТ «Харківгаз» був проведений огляд газового обладнання за вищевказаною адресою, за результатами якого було встановлено порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, а саме: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ ( повірочне тавро не співпадає з оригіналом), про що було складено відповідні Акти про порушення №000126 від 02 грудня 2020 року в присутності споживача [PERSON] , який був підписаний представниками позивача та відповідачем. 02 грудня 2020 року у зв`язку із виявленим несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ, газовий лічильник GALLUS 2000-U G-4, заводський номер 00180135, було демонтовано та направлено на експертизу в сервісний центр з ремонту та повірки газових лічильників АТ «Харківгаз». 10 грудня 2020 року комісією у складі представників Оператора ГРМ, а також за участі уповноваженого представника від метрологічної організації та в присутності споживача [PERSON] , було проведено експертизу лічильника газу, за результатами якої було встановлено невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника. Існує доступ до відлікового механізму, про що був складений відповідний Акт №916 від 10 грудня 2020 року. На підставі виявленого порушення підприємством АТ «Харківгаз» було складено акт-розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за цінами закупівлі від 26 січня 2021 року, згідно з яким за період з 30 жовтня 2020 року по 02 грудня 2020 року вартість необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу становить 3990,29 грн. Відповідач повідомлявся про висновки комісії та йому надавався рахунок на оплату нарахувань. Просить суд стягнути з відповідача на його користь вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в сумі 3990,29 грн та вартість робіт по експертизі лічильника у розмірі 4928,19 грн., а також судовий збір в сумі 2270,00 грн. 1.2. Зустрічна позовна заява. Позивач за зустрічним позовом просить суд з урахуванням уточнених позовних вимог: - визнати незаконними дії відповідача та скасувати протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення Куп`янського відділення АТ «Харківгаз» від 26.01.2021 року; - зобов`язати відповідача встановити за рахунок газотранспортного підприємства лічильник газу та відновити газопостачання на об`єкті: домоволодіння за адресою: [ADDRESS] ; - відмовити АТ « Оператор газорозподільних систем «Харківгаз» Куп`янське відділення у задоволенні позовних вимог про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) газу. В обґрунтування позову вказує, що 02.12.2020 року представником газопостачальної організації АТ Харківгаз [PERSON], слюсар з КВП та А., посвідчення [NUMBER], і [PERSON] , слюсар з КВП та А, посвідчення [NUMBER], та за його участі було складено акт про порушення № КН 000126 на об`єкті: домоволодіння за адресою [ADDRESS] , яким встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем з видом порушення у графі 3, Розділ XI. Глава 2 я. 1.4 - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу) та зроблено запис «повірочне тавро не співпадає з оригіналом». При цьому, в акті зазначено що лічильник газу типу GALLUS G-4 зав. № 00180135 опломбований 74734851, дата останньої повірки 10.01.2014, з фактичними показниками 54514,44м-3 (показники на кінець листопада 2020 року 54501, спожито газу за місяць 259,00м-3). Також, в Акті про порушення, слюсарями завчасно повідомлено про засідання комісії Оператора ГРМ з розгляду цього Акту на 26.01.2021 р. на 10.00 годину. До акту про порушення були надані також акт №000126 про виявлення порушення, складений слюсарем з КВП та А, посвідчення [NUMBER], [PERSON] , в якому висловлюється сумнів у правильній роботі лічильника, встановленого за адресою: [ADDRESS] , з причини - ознак зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра ( повністю підкреслене вказане порушення із зазначенням що « повірочне тавро не співпадає з оригіналом». Тобто, нібито виявлене порушення не містить чіткого формулювання, що само по собі викликає сумніви у його наявності. Згідно Акту (протоколу) № б/н про направлення ЗВТ та або пломби на експертизу від 02.12.2020 р. 0/Р1320431745 вказано адресу проведення експертизи та запрошено відповідача на 10-00 год. 10.12.2020 для проведення експертизи лічильника газу. Під час складання акту про порушення [PERSON] висловив непогодження, оскільки несанкціонованого втручання не було, про що було зроблено запис у примірнику для представника АТ. Під час складання всіх вказаних актів, представниками АТ Харківгаз в особі слюсарів були визначені дати та час проведення експертизи та засідання комісії, що також підлягає сумнівам і свідчить про упередженість. При цьому офіційних повідомлень не надходило. 26.01.2021 року о 10-00 год. [PERSON] з`явився на засідання комісії, однак запрошений не був, участі у засіданні не приймав. Лише після 11:00 години було вручено протокол засідання Комісії від 26.01.20 з додатками: 1. Актом-Розрахунком обсягу донарахування витрат газу яка склала 455,17 куб.м, вартістю 3990,29 грн.( в цей період було спожито 255 куб.м газу за які сплачено за період з 30.10.20 по 02.12.20, тобто, яким чином зроблено розрахунок не зрозуміло); 2. рахунок на оплату №30431745 від 21.01.21 на 3990,29 грн (складений за п`ять днів до засідання комісії); 3. Акт звірки взаємних розрахунків між АТ Харківгаз, TОB Харківгаззбут; 4. Кошторис вартості робіт, пов`язаних з проведенням експертизи, демонтажем складений підрядником Куп`янським територіальним підрозділом АТ Харківгаз від 10.12.2020; 5. Акт №916, в якому вартість послуг зазначена ціна проведення експертизи 1958,33 грн, а сума зазначена 3450,00грн.(що є не зрозумілим) В акті проведення експертизи лічильника від 10.12.2020р. зазначено, що відліковий механізм не пошкоджений; механічні пошкодження відсутні; невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника; існує доступ до відлікового механізму. При цьому, у чому саме полягає несанкціоноване втручання та неспівпадіння повірочного тавра (яке порушення/пошкодження тощо та в чому саме воно проявляється) не вказано. Лічильник газу GALLUS 2000-U G-4 (лічильник) заводський номер 00180135, проходив повірку 10.12.2004р., 29.11.2013р., 10.01.2014р. згідно виданих Свідоцтв державного повірника. Згідно вказаних свідоцтв Державного повірника печатка з відбитком повірочного тавра змінювалася на день повірки, та відбиток повірочного тавра встановлений заводом виробником- відтиск клейма державного повірителя змінювався неодноразово. З виступу на засіданні комісії інженера з метрології Мінакова слідує, що при плановій перевірці лічильника газу 30180136 було виявлено, що повірочне тавро не співпадає з оригіналом. Однак, в жодному акті складеному при перевірці не вказано що це була планова перевірка. Оскільки заводське повірочне тавро неодноразово мінялося під час чергових повірок саме АТ "Харківгаз", тому безпідставне твердження щодо пошкодження заводського тавра. Відповідач вказує на те, що не порушував опломбування, несанкціонованого доступу не вчиняв, що підтверджується об`єктивно кількістю об`єму спожитого газу щомісячно на площу будинку 55 куб.м. Взагалі, відповідач проживає в іншому місці з дружиною, хоча і є власником даного домоволодіння. У цьому будинку проживає його мати [PERSON] , 1939 р.н.. Саме до неї прийшли для перевірки два слюсаря, про яких АТ Харківгаз не повідомляло. Більше того, розпорядження чи іншого повноважного документу щодо проведення перевірки перевіряючи особи не надавали. Один із слюсарів заявив, що наразі проводиться акція по безкоштовній заміні лічильників. Потрібно сплатити лише за установку лічильника 400 грн. На дану пропозицію відмовився. [PERSON] заявив що в домоволодінні встановлено лічильник, він справний. Після чого слюсар попрохав глянути на лічильник, і зайшов до домоволодіння одноосібно. Відповідач надав згоду на таке, оскільки лічильник функціонує нормально, втручання в його роботу зі сторони останнього, а тим більше пристарілої мами не було і не мало бути. Слюсар, оглянувши лічильник заявив, що існують проблеми, оскільки пломба не така, як на заводі виготовлення. Він по телефону запросив ще одного представник;: який і заявив, «обміняв би лічильник і не мав би проблем, а тепер у тебе будуть проблеми». Після чого були складені вищевказані акти і лічильник забрали на експертизу. Більше того, свідоцтво крайньої перевірки 10.01.2014 чинне до 10.01.2019 року, але фактично протягом двох років повірки, а також перевірок кожні шість місяців, як передбачені вимогами чинного законодавства, АТ Харківгаз не проводив, про що свідчить відсутність записів, тобто порушував вимоги законодавства. Як слідує, лічильник не був перевірений у визначений термін та неправомірним і шахрайським способом були вчинені неправомірні дій та накладені неправомірні санкції. 1.3. Відзив на зустрічну позовну заяву. Представник АТ «ОГС « Харківгаз» Куп`янське відділення просить суд закрити провадження у справі в частині позовних вимог [PERSON] про визнання незаконними дій відповідача та скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Куп`янського відділення АТ « Харківгаз» від 26.01.2021 року, оскільки в цій частині спір не підлягає судовому розгляду, так як складений працівниками акт про порушення КН000126 від02.12.2020 року є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки, тому оскарження складення такого акту, який не встановлює для споживача будь - яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захист прав. 1.4. Пояснення третьої особи стосовно зустрічної позовної заяви. третя особа вказує, що, здійснивши аналіз зустрічної позовної заяви та додатків до неї, НКРЕКП в межах компетенції, вважає за необхідне зазначити наступне. Повірка лічильника газу здійснюється з метою визначення придатності/непридатності лічильника газу для подальшого застосування на підставі результатів контролю його метрологічних характеристик, а експертиза лічильника газу здійснюється з метою визначення відсутності/наявності несанкціонованого втручання в засіб вимірювальної техніки/пломбу та викривлення результатів вимірювання. Відповідно до пункту 7 глави 8 розділу X Кодексу до демонтажу лічильника газу на періодичну повірку або до/під час його періодичної повірки на місці встановлення Оператор ГРМ має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному главою 9 цього розділу, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному главою 10 або 11 цього розділу. У такому разі споживач зобов`язаний забезпечити представникам Оператора ГРМ (разом з їх засобами і матеріалами) відповідний доступ до лічильника газу. Положеннями глави 5 розділу X Кодексу визначено, що комерційний вузол обліку (комерційний ВОГ) та його складові мають бути опломбовані пломбами з тавром відповідного органу, уповноваженого на проведення метрологічних робіт, та пломбами заводу-виробника. Місця пломбування та реквізити пломб заводу-виробника, а також місця пломбування пломбами органу, уповноваженого на проведення метрологічних робіт, вказуються в технічній документації (паспорті) на кожний ЗВТ або протоколі повірки, якщо така мала місце перед чи під час експлуатації ЗВТ. Оператор ГРМ при проведенні контрольного огляду вузла обліку має право, зокрема, оглядати комерційний ВОГ та його складові на предмет відсутності ознак пошкодження ЗВТ, пошкодження пломб, несанкціонованого втручання в ЗВТ, несанкціонованого газопроводу та/або несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). У разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: пошкодження пломб; пошкодження ЗВТ (лічильника газу); наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ. Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі XI цього Кодексу. Під час проведення експертизи комісія проводить зовнішній огляд пакувального пакета (тари), в який було запаковано ЗВТ та/або пломбу. Після зовнішнього огляду пакувального пакета (тари) комісією перевіряються: 1)відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним у протоколі; 2)цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознаки порушень, зазначених у протоколі; 3)цілісність заводського та повірочного тавра на ЗВТ; 4)цілісність лічильного механізму та корпусу ЗВТ; 5)цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка ЗВТ; 6)наявність сторонніх предметів усередині ЗВТ; 7)відповідність маркування ЗВТ нормативно-технічній документації; 8)відповідність ЗВТ, програмного забезпечення та контрольної суми паспорту на ЗВТ та/або опису типу на цей тип ЗВТ; 9)відповідність втручань у роботу ЗВТ наявним актам перевірок та/або відомостям про повірку та ремонт ЗВТ тощо. Під час обстеження пломби та/або ЗВТ комісія перевіряє ознаки, зазначені в протоколі. Результати огляду заносять до акта експертизи ЗВТ. Результати огляду фіксуються в акті експертизи. Акт експертизи підписується всіма членами комісії, а також споживачем (суміжним суб`єктом ринку природного газу) або його уповноваженою особою. Якщо споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) або його уповноважена особа чи член комісії мають окрему думку з приводу експертизи, вона має бути відображена в акті експертизи. Після проведення експертизи ЗВТ проводиться його позачергова повірка відповідно до Порядку проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 08 лютого 2016 року № 193 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2016 року за № 278/28408. Пунктом 11 глави 10 розділу X Кодексу визначено, що відповідно до висновків експертизи проводяться відповідні подальші заходи, передбачені цим Кодексом. Слід зазначити, що положеннями глави 5 розділу XI Кодексу встановлено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення. У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення він вважається дійсним, якщо його підписали: або більше одного представника Оператора ГРМ, а відмова споживача (несанкціонованого споживача) від підпису акта про порушення підтверджується відеозйомкою; або представник Оператора ГРМ та одна незаінтересована особа (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення цієї особи. Споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії). За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Якщо об`єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу XI Кодексу у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 19 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Згідно з пунктом 8 глави 9 розділу X Кодексу якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). Також, звертаємо увагу суду, що гр. [PERSON] звертався до відділу НКРЕКП у Харківській області зі скаргою від 02.02.2021 на дії АТ «Харківгаз». Відповідно до Правил розгляду звернень споживачів щодо дій суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та врегулювання спорів, затверджених постановою НКРЕКП від 02.07.2019 № 1333, Регулятором в межах компетенції було розглянуто скаргу від 02.02.2021 та надано відповідь від 19.03.2021 № 162/21. У відповіді Регулятором було зазначено, що згідно з вимогами положень Кодексу АТ «Харківгаз» має право здійснювати донарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу у випадку виявлення несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ. Однак, якщо споживач природного газу вбачає в діях Оператора ГРМ порушення своїх прав, з метою отримання виважених висновків стосовно правомірності дій цих підприємств, він має право звернутися до суду. 2. Позиція сторін у судовому засіданні. Представник АТ "ОГС "Харківгаз" Куп`янське відділення в судовому засіданні позовні вимоги за первісним позовом підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити, у задоволенні зустрічної позовної заяви [PERSON] просив відмовити, в частині скасування рішення закрити провадження у справі. [PERSON] позовні вимоги за зустрічним позовом підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити, у задоволенні первісного позову АТ " ОГС " Харківгаз" Куп`янське відділення просив відмовити в повному обсязі. Представник третьої особи просив розглядати справу без участі представника НКРЕКП з урахуванням інформації, наданої у поясненнях. 3. Фактичні обставини справи, встановлені судом. [PERSON] є власником будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] . На ім`я [PERSON] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 02 грудня 2020 року представниками Куп`янського відділення АТ «Харківгаз», був проведений огляд газового обладнання за вищевказаною адресою, за результатами якого було встановлено порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, а саме: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (повірочне тавро не співвпадає з оригіналом), про що було складено відповідні Акти про порушення № КН000126 від 02 грудня 2020 року в присутності споживача [PERSON] , який був підписаний представниками позивача та відповідачем. 02 грудня 2020 року представниками АТ «Харківгаз» Куп`янське відділення складено Акт про порушення №КН000126, а також Акт №000126 про виявлені порушення. 02 грудня 2020 року у зв`язку із виявленим несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ, газовий лічильник GALLUS 2000-U G-4 заводський номер 00180135 було демонтовано та направлено на експертизу в сервісний центр з ремонту та повірки газових лічильників АТ «Харківгаз», що зафіксовано у відповідному Протоколі № б/н від 02 грудня 2020 року. Споживача під підпис в протоколі №б/н о/р 1320431745 від 02 грудня 2020 року про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи було повідомлено та запрошено для проведення експертизи на 10 грудня 2020 року на 10-00 год. 10 грудня 2020 року комісією у складі представників Оператора ГРМ, а також за участі уповноваженого представника від метрологічної організації, було проведено експертизу лічильника газу, за результатами якої було встановлено, невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника. Існує доступ до відлікового механізму, про що був складений відповідний Акт № 916 від 10 грудня 2020 року. За результатами комісійного розгляду Акту про порушення №КН000126 від 02 грудня 2020 року, було прийнято рішення про його задоволення. На підставі виявленого порушення Куп`янським відділенням АТ «Харківгаз» було складено акт-розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за цінами закупівлі від 26 січня 2021 року, згідно з яким за період з 30 жовтня 2020 року по 02 грудня 2020року вартість необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу становить 3990,29 грн. Газопостачання до будинку відповідача не припинено, замість демонтованого лічильнику в присутності споживача було встановлено лічильник газу типа ОКТАВА G-4-2, зав. № 521556. Представником позивача був опломбований вихідний патрубок цього лічильника. Працівниками ПАТ «Харківгаз» Куп`няське відділення було складено акт-розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за цінами закупівлі від 26 січня 2021 року, згідно з яким за період з 30 жовтня 2020 року по 02 грудня 2020 року вартість необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу становить 3990,29 грн. 4. Нормативне обгрунтування прийнятого судом рішення. Згідно з ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документ, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод. Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами». Правові засади функціонування ринку природного газу України, заснованого на принципах вільної конкуренції, належного захисту прав споживачів та безпеки постачання природного газу, а також здатного до інтеграції з ринками природного газу держав - сторін Енергетичного Співтовариства, у тому числі шляхом створення регіональних ринків природного газу визначається Законом України «Про ринок природного газу». У статті 1 цього Закону наведено перелік визначень, зокрема: газорозподільна система - технологічний комплекс, що складається з організаційно і технологічно пов`язаних між собою об`єктів, призначених для розподілу природного газу від газорозподільних станцій безпосередньо споживачам; постачальник природного газу (далі - постачальник) - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із постачання природного газу; постачання природного газу - господарська діяльність, що підлягає ліцензуванню і полягає в реалізації природного газу безпосередньо споживачам на підставі укладених з ними договорів; розподіл природного газу - господарська діяльність, що підлягає ліцензуванню і пов`язана з переміщенням природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки споживачам, але що не включає постачання природного газу; оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників). Відносини між газопостачальними організаціями та громадянами - споживачами газу регламентуються «Правилами постачання природного газу», затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 2496 та Кодексом газорозподільних систем, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494. АТ «ОГС «Харківгаз», як Оператор ГРМ відповідно до пунктів 2- 3 Глави 2 Розділу І Кодексу газорозподільних систем виконує функції розподілу природного газу, забезпечення комерційного обліку природного газу, формування добових, декадних, місячних, квартальних та річних показників фактичного об`єму та обсягу передачі (розподілу, споживання) природного газу тощо. Постачальником природного газу є суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із постачання природного газу - ТОВ «Харківгаз Збут». Також, АТ «ОГС Харківгаз», як Оператор ГРМ, здійснює комерційний облік природного газу в газорозподільній системі. Абзацом 1 пункту 2 Глави 1 Розділу IX Кодексу газорозподільних систем визначено, що порядок комерційного обліку природного газу (визначення його об`ємів і обсягів) по об`єктах споживачів, у тому числі побутових споживачів, здійснюється згідно з договором розподілу природного газу, укладеним між споживачем та Оператором ГРМ, та з урахуванням вимог цього Кодексу. Відповідно до п.2 розділу ІІІ Правил постачання природного газу побутовому споживачу здійснюється на підставі договору, що укладається між ним та постачальником на умовах типового договору постачання природного газу побутовим споживачам, які є однаковими для всіх побутових споживачів України. Відповідно до п.4 розділу ІІІ Правил для забезпечення приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам усіх діючих побутових споживачів, об`єкти яких знаходяться в межах закріпленої території постачальника із спеціальними обов`язками, останній в установленому порядку надсилає кожному побутовому споживачу заяву-приєднання до умов договору. Якщо споживач не повернув постачальнику заяву-приєднання, фактом згоди споживача про приєднання до умов договору (акцептування заяви-приєднання) є сплачений позивачем рахунок (квитанція) постачальника за поставлений природний газ, а щодо постачальника із спеціальними обов`язками - і факт фактичного споживання природного газу після офіційного опублікування договору таким постачальником. Типовий договір постачання природного газу побутовим споживачам ТОВ «Харківгаззбут», затверджений постановою НКРЕКП № 2500 від 30 вересня 2015 року. Відповідно до пункту 7 Глави 3 Розділу VI Кодексу газорозподільних систем фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування договору) є вчинення споживачем будь - яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір розподілу природного газу, зокрема повернення підписаної заяви - приєднання, сплата рахунка Оператора ГРМ та/або документально підтверджене споживання природного газу. Договір на розподіл природного газу є договором публічним та договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641, 642 ЦК України на невизначений строк. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 76 ЦПК України визначено,що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими та електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно вимог статті 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Стаття 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до пункту 2, 3 частини 2 статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу. Згідно з пунктом 3 частини 2, частини 3 статті 13 Закону України «Про ринок природного газу» споживач зобов`язаний, зокрема, не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом. Суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку природного газу зокрема є: несанкціонований відбір природного газу; використання приладів обліку природного газу, не повірених або не атестованих в установленому порядку; несанкціоноване втручання в роботу газової інфраструктури (частина 1, пункти 2, 5, 7 частини 2 статті 59 Закону «Про ринок природного газу»). Відносини між суб`єктами ринку природного газу та оператором газорозподільних систем регулюються нормами Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494. Кодексом ГРМ, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1379/27824, у пункті 4 глави 1 розділу I визначено, що несанкціонований відбір природного газу - відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу; несанкціоноване втручання в роботу газорозподільної системи - втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом несанкціонованого відновлення газоспоживання, несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або під`єднання несанкціонованого газопроводу, внаслідок чого порушується нормальний режим роботи ГРМ та/або здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу; несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку необліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Згідно з положеннями, визначеними пунктами 4-6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ, споживач відповідає за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр). Для здійснення нарахування відповідачем позивачу необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, слід встановити несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Відповідно до пунктів 1, 2, 3 глави 8 розділу Х Кодексу періодична повірка (у тому числі, демонтаж, транспортування монтаж, технічне обслуговування та пов`язаний з такою повіркою ремонт) лічильників газу, які встановлені для розрахунків за спожитий природний газ побутовими споживачами (населенням) для їх побутових потреб, здійснюється за рахунок Оператора ГРМ незалежно від того, чи є він власником ЗВТ. Для належної організації періодичної повірки лічильників газу по об`єктах побутових споживачів Оператор ГРМ повинен: 1) мати в наявності персоніфікований перелік всіх лічильників газу побутових споживачів, що знаходяться на ліцензованій території Оператора ГРМ; 2) забезпечити належний моніторинг термінів спливу міжповірочного інтервалу для складання графіка проведення періодичної повірки лічильників; 3) забезпечити періодичну повірку лічильника протягом міжповірочного інтервалу. У разі якщо заходи з періодичної повірки лічильників, що встановлені на території та/або в приміщенні побутових споживачів, будуть здійснюватися одразу для всіх побутових споживачів багатоквартирного будинку (чи його під`їзду), Оператор ГРМ має завчасно вивісити відповідну об`яву в доступному для споживачів місці. У разі пропущення терміну періодичної повірки лічильника газу з вини Оператора ГРМ об`єм спожитого природного газу по об`єкту побутового споживача за відповідний період визначається за фактичними даними лічильника газу, за яким пропущений термін повірки. Пунктом 7 глави 9 розділу Х Кодексу передбачено, що уразі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чийого складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ(лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі ХІ цього Кодексу. При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза у порядку, визначеному цим розділом. При виявленні ознак пошкодження ЗВТ (лічильника газу) за умови відсутності ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована його позачергова чи експертна повірка у порядку, визначеному цим розділом. До отримання результатів експертизи або позачергової чи експертної повірки розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення не здійснюється. Пунктом 8 глави 9 розділу Х Кодексу передбачено, що якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). Пунктом 1 глави 10 розділу Х Кодексу передбачено, що якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави. Пунктом 5 глави 10 розділу Х Кодексу передбачено, що під час проведення експертизи комісія проводить зовнішній огляд пакувального пакета (тари), в який було запаковано ЗВТ та/або пломбу. Після зовнішнього огляду пакувального пакета (тари)комісією перевіряються: 1) відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним у протоколі; 2) цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознаки порушень, зазначених у протоколі; 3) цілісність заводського та повірочного тавра на ЗВТ; 4) цілісність лічильного механізму та корпусу ЗВТ; 5) цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка ЗВТ;6) наявність сторонніх предметів усередині ЗВТ; 7) відповідність маркування ЗВТ нормативно-технічній документації; 8) відповідність ЗВТ, програмного забезпечення та контрольної суми паспорту на ЗВТ та/або опису типу на цей тип ЗВТ; 9) відповідність втручань у роботу ЗВТ наявним актам перевірок та/або відомостям про повірку та ремонт ЗВТ тощо. огляду заносять до акта експертизи ЗВТ. Пунктом 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу передбачено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, зокрема, належить несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу). Пунктом 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу передбачено, що у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але, не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідно до пунктів 1, 7, 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. На дату складання акта про порушення представник Оператора ГРМ забезпечує усунення виявленого порушення, про що в акті про порушення робиться відповідний запис. У разі неможливості усунути порушення на дату складання акта про порушення (відсутні відповідні засоби чи повноваження) представник Оператора ГРМ робить відповідний запис в акті про порушення та надалі забезпечує контроль за усуненням порушення, що підтверджується окремо складеним актом про усунення порушення. Під час складання акта про порушення, акта про усунення порушення, акта про припинення/відновлення газопостачання тощо представниками Оператора ГРМ обов`язково фіксуються та зазначаються у вищезазначених актах показання лічильника газу (ЗВТ), за винятком випадків відмови у доступі до об`єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ). Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРМ, визначено, що під несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу розуміється, у тому числі, втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку обліковується з порушенням законодавства, та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 18.06.2019 року по справі № 922/1573/18. Наявні в матеріалах справи докази не свідчать про наявність викривлення даних обліку природного газу, яке є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу. В той час, як для доведення правомірності здійснених відповідачем донарахувань позивачу об`ємів природного газу необхідно довести наявність факту несанкціонованого втручання в роботу (лічильника газу) з боку позивача. Так, згідно пп. 37. п. 4 глави 1 Кодексу газорозподільних систем для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 24.10.2018 року по справі №914/2384/17. Позивачем не було доведено наявність в діях [PERSON] , усіх складових цього правопорушення, наслідків (дії, що призвели до викривлення даних обліку природного газу та причинно-наслідкового зв`язку між втручанням в лічильник та діями позивача). Матеріали справи не свідчать про те, що відповідач [PERSON] втручався в пломбу заводу-виробника, в механізм та відліковий пристрій. Так, 02 грудня 2020 року працівниками позивача складено акт про порушення №000126 та акт про виявлені порушення, в яких зазначено про сумнів у правильності роботи встановленого за адресою: [ADDRESS] , лічильника типу GALLUS 2000-U G-4 заводський номер 00180135, а саме підозра в несанкціонованому втручанні в роботу ЗВТ. Повірчне тавро не співвпадає з оригіналом. Зі змісту п. 7 гл. 9 розділу Х Кодексу ГРС у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про:1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Працівниками позивача в акті про порушення було зазначено лише одне порушення, а саме підозра в несанкціонованому втручанні в роботу ЗВТ. Повірочне тавро не співвпадає з оригіналом. Що стосується акта №916 експертизи лічильника газу, складеного 10 грудня 2020 року Комісією АТ «Харківгаз» спільно з ДП «Укрметртестстандарт», згідно висновку якого встановлено втручання в газовий лічильник - суд зазначає наступне. Порядок проведення експертизи лічильника газу передбачено спеціальним нормативним актом - Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України 27.12.2005р. №619. зареєстроване в МЮУ 20.01.2006р. за №53/11927 (далі «Положення»). Згідно п.3.3.3 «Положення» експертиза лічильника газу здійснюється в такій послідовності. 3.3.3.1.Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акту експертизи лічильника газу. Форму акта експертизи лічильника газу наведено в додатку 3 (далі - акт експертизи). 3.3.3.2.Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірочого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу;цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. 3.3.3.3.Після виконання робіт, зазначених у п.п. 3.3.3.1 та 3.3.3.2 цього Положення, проводиться його позачергова повірка згідно з ДСТУ 2708-99 "Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення". 3.3.3.4.Результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи. Довідки про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки ДП «Укрметртестстандарт»,матеріали справи не містять. Як вбачається з результатів експертизи лічильника газу - цілісність заводської пломби та повірочного тавра - невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовуються виробником лічильника. Існує доступ до відлікового механізму, відліковий механізм не пошкоджено, механічні пошкодження відсутні, на підставі чого позивачем за первісним позовом зроблено висновок про те, що мало місце несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника. Проте, доказів того, що внаслідок таких пошкоджень втрата ( споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується ( обліковується частково чи з порушенням законодавства), та відбувається викривлення даних обліку природного газу, що має бути обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу матеріали справи не містять. Невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника, при цілісності відлікового механізму та відсутності інших механічних пошкоджень, як зазначено в акті № 916 експертизи лічильника газу від 10 грудня 2020 року, не свідчить про викривлення даних обліку природного газу. Враховуючи те, що позивачем не було доведено факту некоректного обліку спожитого природного газу, а отже й факту несанкціонованого втручання позивача у роботу лічильника, колегія суддів вважає, що відсутні правові підстави для задоволення позову, а саме стягнення з відповідача на користь позивача вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в сумі 3990,29 грн та вартості експертизи лічильника в сумі 4928,19 грн. Щодо вимоги про закриття провадження у справі в частині позовних вимог [PERSON] про визнання незаконними дій відповідача та скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Куп`янського відділення АТ "Харківгаз" від 26.01.2021 року. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17 зазначається, що «предметом позову у справі № 522/12901/17-ц є скасування протоколу засідання комісії ПАТ «ЕК Одесаобленерго» від 29 червня 2017 року № 67 щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ від 16 травня 2017 року № 036296 та визнання дій комісії ПАТ «ЕК Одесаобленерго» щодо розгляду зазначеного акта неправомірними. При розгляді справи № 522/12901/17-ц Велика Палата Верховного Суду виходила з того, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу засідання комісії щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але й узагалі не підлягають судовому розгляду. Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема, щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта. Оскільки у справі № 910/17955/17 предметом позову є скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, а у справі № 522/12901/17-ц питання щодо скасування рішення комісії не було предметом розгляду, то підстави для відступу від висновку щодо застосування норми права в подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), відсутні. Велика Палата Верховного Суду вважає, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Отже, обраний позивачем спосіб захисту своїх прав у виді позовної вимоги про скасування рішення комісії від 26.01.2021 року, оформленого протоколом № 41, є належним способом захисту порушених прав позивача. Оскільки підстави вважати, що позивач несанкціоновано втручався в роботу газового лічильника відсутні, не можна визнати обґрунтованим рішення комісії з розгляду актів про порушення Куп`янського відділення АТ «Харківгаз» від 26 січня 2021 року та акт-розрахунок необлікованого об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 26 січня 2021 року. Оскільки, вимоги за первісним позовом задоволенню не підлягають, а зустрічна позовна заява містить посилання на незаконність відключення від газопостачання, що і встановлено судом, то відповідно суд задовольняє зустрічний позов. 5. Розподіл судових витрат. Враховуючи, що позивач за зустрічним позовом, який задоволено судом, відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» звільнений від сплати судового збору, на підставі статті 141 ЦПК України з відповідача за зустрічним позовом на користь позивача за зустрічним позовом підлягає стягненню судовий збір в розмірі 908,00 грн. Також, стягувач просить стягнути з відповідача понесені ним витрати на правничу допомогу у сумі 10000,00 грн. На підтвердження вказаних витрат надано договір про надання правничої допомоги № б/н від 15.08.2021 укладеного з адвокатом, акт надання послуг № 1 від 20 грудня 2020 року до договору про надання правової ( правничої) допомоги № б/н від 15.08.2021 року, квитанція до прибуткового касового ордера № 32 від 20.12.2021 року про оплату правничої допомоги у сумі 10000,00 грн. Згідно з ч. 3, ч. 4 ст. 137 ЦПК для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у сумі 10000,00 гривень.

Outcome: approved