Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-25 00:00:00

Позивач 19.07.2021 року звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з вищезазначеним позовом, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог, просила суд стягнути з відповідача на її користь неустойку за прострочення сплати аліментів у розмірі 72620,75 грн. В обґрунтування своїх вимог посилалась на те, що перебувала в зареєстрованому шлюбі з відповідачем. 02.07.2017 року Ленінським районним судом м. Дніпропетровська видано судовий наказ про стягнення з відповідача на користь позивача аліментів на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі ј частини заробітку (доходу)боржника щомісячно, але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 06.06.2018 року і до досягнення дитиною повноліття. Станом на 01.12.2021 року у відповідача утворилась заборгованість за аліментами у розмірі 72620,00 грн. Позивач у судове засідання не з`явилась, у заяві від 06.12.2021 року просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з`явився, натомість його представник адвокат Мандзюк О.Д. письмово просила розглядати справу без її участі, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, просила суд зменшити неустойку. У відзиві на позов посилалась на те, що відповідач з 09.10.2020 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , від якого у них [INFO] народилась дитина [PERSON] , яка від народження має вади здоров`я та потребує реабілітації. Враховуючи скрутне матеріальне становище та вимоги ст. 196 СК України просила зменшити неустойку за прострочення сплати аліментів до 20270,11 грн. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували в зареєстрованому шлюбі з 23.07.2016 року по 10.08.2018 року (а.с. 6-7), від якого мають малолітню доньку [PERSON] , [INFO] (а.с. 4). 21.06.2018 року Ленінським районним судом м. Дніпропетровська видано судовий наказ про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) боржника щомісячно, але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 06.06.2018 року і до досягнення дитиною повноліття (а.с. 5). Згідно з розрахунком Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) заборгованість [PERSON] зі сплати аліментів станом на 01.12.2021 року складає 72620,75 грн. (а.с. 48-49). Відповідно до частини другої статті 51 Конституції України батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття. Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою (ч. 3 ст. 51 Конституції України). Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: ?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де: ?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 року № 14-37цс18, а тому повинна враховуватись судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України. Згідно розрахунку позивача розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за період з 01.01.2019 року по 05.12.2021 року становить 247570,01 грн., що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду від 25.04.2018 року в справі № 14-37цс18 (а.с. 46-47). Відповідно до ч. 2 ст. 196 СК України розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. При з`ясуванні сімейного стану платника аліментів, судом встановлено, що він з 09.10.2020 року перебуває в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , від якого у них [INFO] народився син [PERSON] з діагнозом: «гіпоксично-ішемічна енцефалопатія», дитина потребує лікування та реабілітації (а.с. 24-34). За таких обставин, суд, враховуючи матеріальний та сімейний стан відповідача, вважає що наявні правові підстави для зменшення розміру неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, у зв`язку з чим вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 37000,00 грн. Позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», тому з відповідача в дохід держави в порядку ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908,00 грн. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Оскаржуване судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення. На підставі викладеного та

Outcome: partial