Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-02 00:00:00

Позивач ПАТ «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» в особі Коростишівського РЕМ звернулись до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування збитків завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, в розмірі 27470,25 грн. та судових витрат. В обґрунтування позову зазначили, що відповідач проживає за адресою: [ADDRESS] , та є споживачем електричної енергії згідно Договору від 11.09.2014 р. № 09-211-0100. 09.11.2020 за місцем проживання [PERSON] , під час проведення контрольної перевірки вузла обліку було виявлено порушення Правил ПРРЕЕ, а саме підпункту 20 пункту 5.5.5 Правил, самовільне позаоблікове підключення електропроводки до мережі що є власністю оператора системи розподілу електричної енергії з порушенням схеми обліку, здійснено шляхом накиду провідників ( проводів електричної енергії), про що складено акт та нараховані збитки, заподіяні енергопостачальній організації. На даний час борг не сплачено, а тому позивач вимушений звернутись до суду з даним позовом . В судовому засіданні представник позивача позов підтримав в повному обсязі та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] позовні вимоги визнала частково. Відповідно до відзиву та пояснень в судовому засіданні слідує, що позовні вимоги є безпідставними та необгрунтованими, а позов підлягає задоволенню частково, оскільки розрахунок збитків не відповідає дійсності. Тариф має бути сталим та застосовуватись однаково, а розмір збитків має становити - 16848,27 грн. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до наступного висновку. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 (далі за текстом Закон), а також нормативно-правовими актами в сфері електропостачання, зокрема Правилами роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою НКРЕКП ( надалі Правила, ПРРЕЕ) від 14.03.2018 № 312 (в редакції що діяла на момент виявлення порушень). Останні регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії. Судом встановлено, що [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії, постачання якої здійснює позивач згідно Договору від 11.09.2014 р. № 09-211-0100. 09.11.2020 представниками РЕМ за місцем проживання відповідача, під час проведення контрольної перевірки виявлено порушення - факт самовільного позаоблікового підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку, що підтверджується копією акту про порушення №00537 від 09.11.2020. Останній складений з посиланням на порушення п.п.20 п.5.5.5 Правил в присутності та за участю представника відповідача [PERSON] , яку повідомлено про розгляд цього акта на засіданні комісії РЕМ 23.12.2020. Другий примірник акту вручено споживачу ( представнику споживача) який його підписав та не зазначив про будь-які зауваження до нього. Рішенням комісії з розгляду акту про порушення Правил, оформленим протоколом №52 від 23.12.2020, відповідачу нараховано 27470,25 грн. суми збитків за безоблікове споживання електричної енергії за період з дня контрольного огляду. На засідання комісії з розгляду зазначеного акта відповідач, будучи належним чином повідомленим, не з`явився. Згідно розрахунку за період з 16 травня 2020 року по 09 листопада 2020 року до акту №00537 від 09.11.2020 за самовільне підключення поза засобами обліку з розрахунку 8411,00 кВт/г. становить 27470,25 грн. Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. За змістом ст.ст.6, 526, 626-631 ЦК України договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно положень ст.611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Статтею 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Умови постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу. Відповідно до частини 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу. Згідно зі статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку тощо. Відповідно до абз. 4 п.п. 5.5.5 п. 5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору. Згідно до абз. 20 п.п. 5.5.5 п. 5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п.п. 8.2.5. п. 8.2 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цих осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідно до п.п. 8.2.6. п. 8.2. на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Згідно підпункту 6 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. За змістом п.п.2 п. 8.4.8. ПРРЕЕ, якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - розрахунок збитків безоблікового споживання електричної енергії здійснюється з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Згідно п. 8.4.13 ПРРЕЕ у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. З огляду на встановлені в ході розгляду обставини, які підтверджені письмовими доказами, суд дійшов висновку, що [PERSON] допустив порушення ПРРЕЕ, внаслідок чого позивачу заподіяні збитки. Доводи відповідача щодо розрахунку збитків з використанням сталого тарифу, розмір яких має становити - 16848,27грн, суд до уваги не приймає, оскільки розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється відповідно до пункту 8.4.7 ПРРЕЕ. Таким чином, оскільки відповідач в добровільному порядку завдані збитки не відшкодував, розмір нарахованих збитків не спростував, суд дійшов до висновку про наявність достатніх правових підстав для стягнення з відповідача за завдання енергопостачальнику збитків внаслідок порушення ПРРЕЕ в розмірі 27470,25 грн. Щодо заявленого відповідачем [PERSON] у відзиві клопотання про розстрочення виконання судового рішення на строк один рік, суд дійшов висновку, що підстави для розстрочення виконання судового рішення на даний час відсутні, враховуючи наступне. Так, обґрунтовуючи заявлене клопотання, відповідач зазначив, що ніде не працює, отримує мінімальну пенсію, дружина теж отримує пенсію, часто хворіє. За змістом п.п.1,2 ч.7 ст.265 ЦПК України, у разі необхідності в резолютивній частині також вказується про: 1) порядок і строк виконання рішення; 2) надання відстрочення або розстрочення виконання рішення. Відповідно до вимог ч.1 ст.267 ЦПК України, суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Можливість розстрочення виконання рішення суду також можливо на стадії виконання рішення суду за заявою сторони. При цьому за змістом ч.3 цієї статті підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Частиною 4 цієї статті визначено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. За змістом частини 5 цієї статті розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Відповідно до вимог ч.9 ст.10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права). Враховуючи, що вищенаведена ст.265 ЦПК України не містить окремо визначені підстави для розстрочення виконання рішення суду, виходячи із засад законності, змагальності та диспозитивності, а також, враховуючи завдання цивільного провадження щодо ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, слід дійти висновку, що розстрочення виконання рішення суду одночасно з його ухваленням не повинно порушувати зазначені засади, має слугувати завданням цивільного провадження та застосовуватись судом виключно за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Такі обставини мають бути встановлені на підставі досліджених в судовому засіданні належних і допустимих доказів. Проте, доказів свого дійсного матеріального стану відповідач не надав, а досліджені докази, щодо хвороби [PERSON] , її доходів самі по собі не свідчать про неможливість виконання рішення суду [PERSON] , в тому числі в примусовому порядку. До того ж, відповідачем ненадано доказів щодо його доходів. Крім того, за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, відповідач не позбавлений можливості звернутись до суду з відповідною обґрунтованою заявою про розстрочення виконання рішення суду на стадії його виконання. Згідно ч.1ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені витрати по оплаті судового збору в розмірі 2270,00 грн.

Outcome: approved