Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-27 00:00:00

Позивач звернулася\~до суду\~з вказаним\~позовом,\~яким просила\~суд визначити\~їй додатковий\~строк терміном\~3\~місяці для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини за\~законом після\~смерті батька\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] .\~Позов мотивувала\~тим,\~що вона є\~донькою [PERSON] \~та [PERSON] ,\~які перебували\~в зареєстрованому\~шлюбі до\~05\~жовтня 2007\~року.\~Після розірвання\~шлюбу батько\~позивача залишив\~сім`ю та\~повернувся проживати\~до своїх\~батьків в\~с.Трибусівка\~Піщанського району\~Вінницької області\~де [INFO] помер. На час смерті батька [PERSON] перебувала з 02 вересня 2018 року на заробітках за кордоном в м. Пелжимів Чеської республіки і приїхала додому 30 листопада 2018 року. Вона запланувала поїздку до нотаріуса за місцем відкриття спадщини в смт.Піщанка Вінницької області для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька на середину березня 2019 року. В кінці лютого 2019 року до позивача зателефонували з місця роботи в Чеській республіці, щоб вона приїхала і отримала решту зароблених грошей, так як в листопаді 2018 року з нею не провели повного розрахунку. В зв`язку із скрутним матеріальним становищем, так як у позивача утриманні перебуває двоє дітей, вона вирішила поїхати за заробленими грошима. Однак, коли 04 березня 2019 року перетнула Державний кордон з України в Республіку Польща, то в [PERSON] піднялася температура, стан її здоров`я різко погіршився і вона змушена була повернутися додому. Так як стан мого здоров`я не покращувався, то я 05 березня 2019 року звернулася за медичною допомогою і було діагностовано двобічну пневмонію. Позивач була госпіталізована до Амбулаторії загальної практики сімейної медицини с. Старичі за місцем проживання, де проходила курс лікування на денному стаціонарі до 29 березня 2019 року. Після завершення лікування та покращенням погодних умов 31 березня 2019 року позивач поїхала до Чехії, де ще три місяці змушена була відпрацювати, щоб з нею було проведено повний розрахунок, та 27 червня 2019 року вона повернулася додому. Після повернення в Україну, 05.08.2019 року [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Новояворівської державної нотаріальної контори Коцюмбас С.Й. з питання прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , де їй було роз`яснено, що нею пропущено встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини і їй потрібно отримати свідоцтво про смерть батька та звертатися до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 24 липня 2020 року позивач отримала в Яворівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) повторне свідоцтво про смерть батька [PERSON] . Також, 06.08.2020 року на звернення [PERSON] державним нотаріусом Новояворівської державної нотаріальної контори Коцюмбас С.Й. було проведено перевірку по Спадковому реєстрі та встановлено відсутність відкритої спадкової справи після смерті [PERSON] . З метою реалізації своїх спадкових справ за законом відносно спадкового майна спадкодавця [PERSON] позивач звернулася з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом і рішенням Піщанського районного суду Вінницької області від 17.09.2020 року її позов було задоволено та було визначено додатковий строк терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про відкриття спадщини після смерті [PERSON] . На виконання вищезазначеного судового рішення 10.11.2020 року позивач скерувала в адрес Піщанської державної нотаріальної контори Вінницької області заяву про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , проте, в березні 2021 року з письмової відповіді завідувача Піщанської державної нотаріальної контори Вінницької області Шегида І.В. [PERSON] стало відомо, що 19.09.2020 року (через два дні після ухвалення судового рішення від 17.09.2020 року) було видано Свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [INFO] [PERSON] сестрі останнього [PERSON] , яка в поданій заяві неправдиво вказала, що інших спадкоємців немає. В подальшому, позивачем, з метою захисту своїх порушених спадкових прав як спадкоємця першої черги за законом, було подано позовну заяву до [PERSON] про визнання недійсним отриманого свідоцтва про право на спадщину за законом. Разом з тим, рішення Піщанського районного суду Вінницької області від 17.09.2020 року було оскаржено в апеляційному порядку [PERSON] і постановою Вінницького апеляційного суду від 12.08.2021 року дане рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом було скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову. Рішення суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що було пред`явлено позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом до Трибусівської сільської ради Піщанського району Вінницької області як неналежного відповідача Позивач наголосила, що в зв`язку захворюванням та перебуванням на стаціонарному лікуванні в медичному закладі в період з 05 березня 2019 року по 29 березня 2019 року, вона з поважної причини пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , який закінчився 26 березня 2019 року, а відповідач [PERSON] через неприязні відносини не погоджується на подання нею, як донькою померлого та спадкоємиці за законом першої черги, заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , а тому [PERSON] змушена звертатися до суду з даним позовом. В судовому засіданні: Представник позивача [PERSON] заявлені вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити, надав суду пояснення, аналогічні позову. Представник відповідача\~ [PERSON] \~надав суду\~відзив на\~позовну заяву,\~яким просив\~суд відмовити\~ [PERSON] \~у задоволенні\~її вимог,\~вказав,\~що зміст\~позовної заяви\~та доданих\~до неї\~документів не\~підтверджують обґрунтованість\~позовних вимог\~та спрямовані\~на незаконне\~позбавлення відповідача\~майна,\~право власності\~на яке\~вона набула\~у встановленому\~законом порядку.\~Свою позицію\~мотивував тим,\~що [PERSON] \~помер [INFO] ,\~відтак в\~цей день\~відкрилась спадщина.Позивач звернулась до Піщанської державної нотаріальної контори лише 19.11.2020 року із заявою та рішенням Піщанського районного суду Вінницької області від 17.09.2020 року у справі № 142/591/20 стосовно прийняття спадщини у вигляді зазначеної земельної ділянки. У встановлений статтею 1270 ЦК України шестимісячний строк [PERSON] не зверталась із заявою про прийняття спадщини, тому вона у відповідності до статті 1272 ЦК України є такою, що не прийняла її. В порядку черговості на спадкування, передбаченому статтею 1258 ЦК України, у зв`язку з неприйняттям спадщини [PERSON] , право на спадщину одержала відповідач, яка у визначений законом строк подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та оформила у відповідності до закону спадкові права на земельну ділянку площею 2,9511 га з кадастровим номером 0523283200:02:000:0297. Перебіг шестимісячного\~строку для\~прийняття спадщини\~після [PERSON] \~розпочався в\~день відкриття\~спадщини [INFO] та\~закінчився відповідно\~26.03.2019\~року.Разом з\~тим,\~позивач стверджує,\~що причиною\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини є\~захворювання та\~перебування на\~стаціонарному лікуванні\~в медичному\~закладі в\~період з\~05.03.2019\~року по\~29.03.2019\~року.Дана обставина не свідчить про поважність пропуску строку, адже тривалість перебування на лікуванні у медичному закладі становить менше місяця - 25 днів, з яких: 22 дні - до закінчення строку для подання заяви про прийняття спадщини, 3 дні - після закінчення строку. Стосовно інших\~обставин,\~які на\~думку позивача\~свідчать про\~неможливість подати\~заяву про\~прийняття спадщини,\~представник відповідача\~вважає,\~що вони\~не перешкоджали\~позивачу своєчасно\~звернутися до\~нотаріуса у\~визначений строк.Зокрема,\~позивач вказує,\~що на\~момент відкриття\~спадщини в\~період з\~02.09.2018\~року по30.11.2018 року перебувала\~за кордоном\~в м.\~Пелжимів Чеської\~республіки.Проте, п.\~3.11.3\~Положення про\~порядок вчинення\~нотаріальних дій\~в дипломатичних\~представництвах та\~консульських установах\~України,\~передбачено,\~що спадкоємець,\~який бажає\~прийняти спадщину,\~але на\~час відкриття\~спадщини не\~проживав постійно\~зі спадкодавцем,\~має подати\~консулу заяву\~про прийняття\~спадщини.Таким чином, доводи про тимчасове перебування за межами України не свідчать про неможливість подання заяви про прийняття спадщини у встановлений строк. Представник відповідача наголосив, якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Позивач не надала належних та достатніх доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання нею або її представником заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку про прийняття спадщини, а перебування за кордоном та на стаціонарному лікування не свідчать про поважність причин пропуску такого строку. Відтак, правові підстави для визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. При цьому,\~відповідно до\~статті 261\~ЦК України\~перебіг позовної\~давності починається\~від дня,\~коли особа\~довідалася або\~могла довідатися\~про порушення\~свого права\~або про\~особу,\~яка його\~порушила.За таких\~обставин облік\~строку позовної\~давності розпочався\~з дня\~відкриття спадщини\~ [PERSON] \~-\~26.09.2018\~року та\~сплив 26.09.2021\~року.Натомість позовна заява [PERSON] від 21.10.2021 року подана до суду лише в листопаді 2021 року, тобто після спливу строку позовної давності. Представник Піщанської державної нотаріальної контори Вінницької області в судове засіданні не з`явився, заяв та клопотань суду не подав. Процесуальні дії під час судового розгляду: 05\~листопада 2021\~року ухвалою Білозерського районного суду Херсонської області позовну заяву [PERSON] було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. 30 листопада 2021 року було допущено участь представника позивача адвоката Варениця В.С. в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Ухвалою Білозерського районного суду Херсонської області від 21\~грудня 2021\~року підготовче провадження було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини: Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 27.08.1982 року Бортківською сільською радою Золочівського району Львівської області, рішення Яворівського районного суду Львівської області № 460/1231/16-ц, свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторн6о 24.07.2020 року Яворівським районним відділом реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів), позивач є донькою [PERSON] , який помер [INFO] у с. Трибусівка Піщанського району Вінницької області. Згідно ст. 1220,\~1222,\~1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] розпочався в день відкриття спадщини [INFO] та закінчився відповідно 26.03.2019 року. Як вбачається з листа Новояворіворівської державної нотаріальної контори ГТУЮ у Львівській області № 798/01-16 від 05.08.2019 року, поданого позивачу на її заяву про прийняття спадщини від 10.11.2020 року, [PERSON] із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини в нотаріальну контору не зверталася та не підтвердила документально факту постійного проживання зі спадкодавцем [PERSON] на час відкриття спадщини, оскільки на час відкриття спадщини місце реєстрації заявника зареєстровано за адресою: [ADDRESS] , та не подано безспірних доказів фактичного прийняття спадщини до майна [PERSON] . Як вбачається з листа Піщанської державної нотаріальної контори Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) № 65/02-14 від 03.03.2021 року, поданого позивачу на її заяву від 18.02.2021 року, з часу відкриття спадщини від [PERSON] не надходило заяви про прийняття спадщини та не було жодного повідомлення про намір звернутися до суду з позовною заявою про продовження строку для подачі вищевказаної заяви. Тому 19.09.2020 року державний нотаріус Піщанської державної нотаріальної контори Шигида І.В. видала свідоцтво про право на спадщину за законом після померлого [PERSON] його сестрі [PERSON] . Відповідно до ч. 1, 3\~ ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Постановою Верховного Суду від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17 визначено, що за змістом статті 1272\~ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17 та Верховним Судом у постанові від 03 липня 2019 року по справі № 320/2866/17. Таким чином, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання щодо визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після померлого батька, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно ст. 80, 81 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вказала позивач, вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька через перебування її за межами України та хворобу. Як вбачається з копії паспорту громадянина України для виїзду за кордон серії [NUMBER] на ім`я [PERSON] , остання в періоди часу з 02.09.2018 року по 30.11.2018 року, 04.03.2019 року по 04.03.2019 року, з 31.03.2019 року по 27.06.2019 року перебувала за межами України. Як визначено п. 1.3 п.п. 3, п. 3.11.3 Положення про порядок учинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України 27.12.2004 року № 142/5/310, консулами вчиняються такі нотаріальні дії, як видача свідоцтва про право на спадщину. При цьому, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини. Таким чином,\~доводи [PERSON] \~про тимчасове\~її перебування\~за межами\~України не\~свідчать про\~неможливість подання\~нею заяви\~про прийняття\~спадщини у\~встановлений строк(з 26.09.2018 року по 26.03.2019 року), оскільки позивач мала можливість звернутися з заявою про прийняття спадщини після померлого батька як до нотаріальної контори, так і до консульської установи . Разом з\~тим,\~позивач стверджує,\~що причиною\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини є\~її \~захворювання та\~перебування на\~стаціонарному лікуванні\~в медичному\~закладі в\~період з\~05.03.2019\~року по\~29.03.2019\~року,\~що підтверджується\~випискою із\~медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого. Суд не може прийняти вказану обставину як поважність пропуску строку позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини, оскільки тривалість перебування [PERSON] на лікуванні у медичному закладі становить 25 днів, з яких лише 3 перших дні припадають після закінчення визначеного законом строку. При цьому, суд бере до уваги той факт, що строк для прийняття спадщини після померлого [PERSON] закінчився 26.03.2019 року, а з заявою про продовження вказаного строку позивач спочатку звернулася до Піщанського районного суду Вінницької області 17.08.2020 року, і лише 27.10.2021 року до Білозерського районного суду Херсонської області. Таким чином, з вищевказаного випливає, що несвоєчасного звернення [PERSON] до нотаріуса з питання оформлення спадщини, не обумовлене об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що [PERSON] не було надано достатніх доказів того, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після померлого [PERSON] з поважної причини, обставин, які б давали підстави для надання їй додаткового строку для прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк позивачем не доведені, а судом не встановлені, а отак, позовні вимоги є такими, що задоволенню не підлягають. Крім того розглядаючи заяву представника відповідача про застосування строку позовної давності суд керується наступним: Відповідно до\~положень ст.\~261\~ЦК України,\~перебіг позовної\~давності починається\~від дня,\~коли особа\~довідалася або\~могла довідатися\~про порушення\~свого права\~або про\~особу,\~яка його\~порушила. Так,\~облік строку\~позовної давності\~розпочався з\~дня відкриття\~спадщини \~з 26.09.2018\~року та\~сплив 26.09.2021\~року. Суд констатує факт того, що позовна заява [PERSON] , яка була подана до Білозерського районного суду Херсонської області 27.10.2021 року, подана хоч і поза строком позовної давності, але в силу вимог ст. 264 ч.2 ЦК України, даний строк був перерваний пред`явленням [PERSON] позову до Піщанського районного суду Вінницької області. Розподіл судових витрат суд вирішує в порядку ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed