Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-23 00:00:00

У жовтні 2020 року позивачі [PERSON] , [PERSON] через свого представника - адвоката Петренко С.В. звернулись до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом про зменшення розміру частки у спадщині. В обґрунтування позову зазначено про те, що [INFO] помер син позивачів - [PERSON] , згідно свідоцтва про смерть від 05.03.2020 року. Після його смерті [PERSON] приватним нотаріусом Савіріною О.С. відкрито спадкову справу № 65615877 згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 03.03.2020 року № 59673004. [PERSON] на випадок своєї смерті заповіт не склав. Спадкоємцями першої черги після смерті спадкодавця [PERSON] є його батьки: [PERSON] , [PERSON] , дружина [PERSON] та діти спадкодавця [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Станом на відкриття спадкової справи спадкодавцю [PERSON] належали майнові права на об`єкт інвестування, а саме на квартиру [ADDRESS] на підставі договору укладеного між спадкодавцем [PERSON] та ТОВ «ФК» ТОЛОКА» від 28.03.2018 року № 230-В8 про участь у фонді фінансування будівництва. Позивачі вважають, що з метою захисту прав та інтересів [PERSON] та [PERSON] від недобросовісних дій відповідача необхідно зменшити розмір частки [PERSON] у спадщині щодо майнових прав на 80%. Підставами для цього є недобросовісна та аморальна поведінка зі сторони спадкоємця [PERSON] по відношенню до померлого спадкодавця та спадкоємців [PERSON] та [PERSON] . Вважають першочерговою підставою для задоволення позову є ті обставини, що [PERSON] , будучи дружиною спадкодавця [PERSON] , категорично відмовилася приймати участь у похованні свого чоловіка спадкодавця. Після смерті спадкодавця [PERSON] , коли необхідно було вирішувати питання про проведення похоронних робіт, [PERSON] категорично відмовилася витратити бодай копійку на ритуальні послуги щодо поховання [PERSON] , цинічно переклавши ці обов`язки на старих батьків спадкодавця. Таким чином, організація та оплата ритуальних послуг та похоронних робіт повністю лягла на плечі старих батьків померлого спадкодавця, а саме на матір [PERSON] згідно акту прийомки-здачі виконаних ритуальних та похоронних робіт від 17.02.2020 року, акту взаєморозрахунків від 21.02.2020 року. Крім того, [PERSON] також проводила організацію та оплату поминального обіду згідно довідки КНУ ім. Тараса Шевченка. Вважають, що поведінка [PERSON] є аморальною, оскільки вона проявила зневагу до померлого спадкодавця та до його батьків-спадкоємців. Зазначили, що не минуло двох місяців після смерті спадкодавця та протиправно заволодіти всім майном спадкоємця [PERSON] обґрунтовуючи тим, що у квітні 2020 року [PERSON] в рамках цивільної справи № 369/4451/20подала до Києво-Святошинського районного суду Київської області завідомо безпідставний позов з пропуском позовної давності відносно іншого спадкоємця [PERSON] з вимогою перевести на неї права та обов`язки покупця будинку [ADDRESS] на підставі нотаріально - посвідчених договорів купівлі-продажу від 20.09.2012 року № 1244, від 20.09.2012 року № 1248. До даного майна [PERSON] не має жодного відношення. Зазначила, що водночас [PERSON] у своєму позові вирішила дискредитувати [PERSON] , що він не має права володіти своїм власним майном, оскільки начебто є хворим на Альцгеймера, а тому станом на 2012 року не міг бути покупцем. При цьому жодних доказів [PERSON] не надає, а просто, користуючись смертю спадкодавця намагається принизити [PERSON] та завдати йому нелюдських душевних страждань шляхом ініціювання безпідставних судових проваджень. Не зупиняючись на своїх недобросовісних вчинках [PERSON] в позові також дискредитувала та принизила молодшого сина позивачів [PERSON] , звівши на нього наклеп, що він начебто погрожував їй виселенням. Крім того, [PERSON] вже вдаючись просто до аморальних дій вказала, що [PERSON] чекає смерті [PERSON] , щоб продати майно та витратити кошти на проживання в Європі. Вважають, що після смерті спадкодавця у [PERSON] виник злочинний намір у привласненні майна іншого спадкодавця, а саме [PERSON] , оскільки [PERSON] протиправно захопила будинок і перешкоджає власнику користуватися та розпоряджатися своєю власністю. Окрім ініціювання завідомо безпідставного судового провадження, [PERSON] також вирішила вчинити психологічний тиск на позивачів шляхом відкриття завідомо безпідставного кримінального провадження відносно [PERSON] за начебто підроблення заповіту. Для цього [PERSON] у протиправний спосіб заволоділа таємною інформацією про складання [PERSON] заповіту, що підтверджується копією витягу зі спадкового реєстру від 05.052020 року № 60104508, який [PERSON] власноруч засвідчила, а також її позовною заявою у справі № 369/4451/20 згідно якої вбачається, що [PERSON] якимось чином отримала таємну інформацію про складання заповіту. 22.05.2020 року [PERSON] звернулася до Голосіївського управління поліції ГУНП у м. Києві з завідомо неправдивими повідомленнями про злочин відносно [PERSON] , що підтверджується витягом з ЄРДР від 22.05.2020 року № 12020100010003024. З метою ввести в оману орган досудового розслідування, [PERSON] знову надала завідомо неправдиві показання про наявність у [PERSON] хвороби Альцгеймера, що начебто унеможливлювало складення ним заповіту. Наразі [PERSON] живий, а [PERSON] не може бути його спадкоємцем. Відтак [PERSON] не могла самостійно отримати зі Спадкового реєстру відомості про заповіт, що склав [PERSON] , оскільки вона не входить до кола осіб, що мають право на отримання інформації з реєстру. Крім того, [PERSON] також звернулася до Голосіївського управління ГКНП у м. Києві з завідомо неправдивими повідомленнями про злочин заявивши про викрадення [PERSON] . Важають, що [PERSON] з метою задоволення своїх меркантильних інтересів вчиняє тиск на спадкоємців [PERSON] та [PERSON] , переслідує їх, втручається у їх приватне та сімейне життя з метою змусити останніх відмовитися від прав на спадкування. Таким чином, [PERSON] після смерті спадкодавця, почала вчиняти психологічне насилля над спадкоємцями батьками спадкодавця для задоволення власних амбіцій та матеріальних потреб, шляхом примушування спадкоємців [PERSON] та [PERSON] відмовитися від прав на спадщину. Такі дії [PERSON] можна розцінювати як варварство та приховане катування, що є підставою для зменшення розміру частки [PERSON] у спадщині. Просили суд зменшити розмір частки у спадщині [PERSON] на 80% від спадщини, що відкрилася після смерті спадкодавця [PERSON] , що стосується майнових прав на об`єкт інвестування, а саме квартири [ADDRESS] . 27.07.2021 року на підставі ухвали судді Голосіївського районного суду м. Києва від 09.10.2020 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області за підсудністю надійшла позовна заява [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Саваріна Олена Сергіївна про зменшення розміру частки у спадщині. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07.09.2021 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. 20.10.2021 року від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, згідно якого відповідач [PERSON] не відноситься до переліку осіб, що мають право на обов`язкову частку у спадщині, а відтак, до неї не можуть бути застосовані положення ст. 1241 ЦК України, якими передбачено зменшення частки у спадщині особам, які мають право на обов`язкову частку у спадщині. Основна підстава позивача щодо зменшення частки у спадщині є аморальна поведінка відповідача, але не по відношенню до спадкодавця, оскільки таких фактів просто не існує, а до інших спадкоємців. Є наклепом факти щодо поховання чоловіка відповідача, оскільки оригінали документів від фірми ритуальних послуг від 14.02.2020 року на суму 120000 грн. на «пакет еліт2, який передбачав кремацію померлого , було сплачено [PERSON] , але матір спадкодавця не влаштовувало поховання замовлене невісткою , тому незважаючи на повну оплату вказаної послуги, вона особисто замовила ритуал поховання іншій фірмі, за власні кошти. Також, не має під собою підстав і претензія позивача щодо поділу спадкового майна, що доводять нотаріально посвідчені заяви на ім`я позивачів, у яких [PERSON] - дружина померлого сина, повідомляє батьків свого чоловіка, що не збирається оспорювати право батьків на спадщину сина. Поданий позов містить ряд помилок щодо тлумачення спадкового та сімейного права, а тому не може бути задоволений, оскільки суперечить нормам чинного законодавства України. Просила суд у задоволенні позовної заяви відмовити у повному обсязі, оскільки вимоги поставлені у позовній заяві прямо порушують норми Спадкового права України, та не можуть бути застосовані до даних конкретних правовідносин. 21.10.2021 року від представника позивачів [PERSON] надійшло клопотання про витребування доказів. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.10.2021 року клопотання представника позивачів [PERSON] про витребування доказів задоволено та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Саваріної Олени Сергіївни належним чином завірену копію спадкової справи №65615877, що відкрита після смерті [PERSON] , спадкоємцями якого є [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.10.2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. У відкрите судове засідання позивачі та їх представник [PERSON] не з`явилися, до суду надійшла заява від позивача [PERSON] , в якій вона просить суд провести розгляд справи без участі позивача [PERSON] та її представника за наявними у справі матеріалами. У відкрите судове засідання представник відповідача [PERSON] не з`явилася, надала заяву про проведення судових засідань без відповідача та представника відповідача, заперечує проти задоволення позову як необґрунтованого чинним законодавством та просила суд відмовити в задоволенні позову у повному обсязі. У відкрите судове засідання третя особа приватний ноніус Київського міського нотаріального округу Саваріна О.С. не з`явилася, надала заяву про розгляд цивільної справи без її участі. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи, суд надходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданого 05.03.2020 року Києво-Святошинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді майнових права на об`єкт інвестування, а саме: на квартиру [ADDRESS] на підставі договору про участь у фонді фінансування будівництва, укладеного між спадкодавцем [PERSON] та ТОВ «ФК» ТОЛОКА» від 28.03.2018 року № 230-В8. 03.03.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Саваріною О.С. заведено спадкову справу № 1/2020 щодо майна померлого [PERSON] . Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] є його батьки - [PERSON] та [PERSON] , дружина - [PERSON] , та діти - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується, зокрема, даними свідоцтва про народження померлого [PERSON] , виданого 03.08.1973 року Міським палацом новонароджених м. Києва; даними свідоцтва про шлюб, укладений між [PERSON] та [PERSON] , виданим 05.02.2011 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві; даними свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , виданого повторно 16.01.2013 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції; даними свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , виданого 26.07.2011 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві; даними свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , виданого 16.06.2016 року Солом`янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві. Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За загальним правилом, визначеним ст. 1278 ЦК України, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Звертаючись до суду з позовом, позивачі просять зменшити розмір частки спадкоємця [PERSON] у спадщині, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , на підставі ст. 1241 ЦК України, у зв`язку із недобросовісною та аморальною поведінкою спадкоємця [PERSON] по відношенню до спадкодавця [PERSON] та інших спадкоємців - позивачів [PERSON] та [PERSON] . Згідно з положеннями ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення. Таким чином, в розумінні ст. 1241 ЦК України, судом, за наявності відповідних обставин, може бути зменшено розмір лише обов`язкової частки у спадщини. Коло осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, визначене статтею 1241 ЦК України, є вичерпним і розширювальному тлумаченню не підлягає. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] є працездатною особою, відтак, не є особою, що має право на обов`язкову частку у спадщині в розумінні ст. 1241 ЦК України. Доказів зворотнього матеріали цивільної справи не містять. Крім того, аналіз абзацу другого частини першої статті 1241 ЦК України дозволяє стверджувати, що зменшення розміру обов`язкової частки у спадщині можливе з урахуванням (а) характеру відносин між спадкоємцями і спадкодавцем; (б) наявності інших обставин, що мають істотне значення (зокрема, ними може вважатись тривала відсутність спілкування між спадкодавцем і спадкоємцем, неприязні відносини, зумовлені аморальною поведінкою спадкоємця, тощо). Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За правилами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд зазначає, що позивачами не надано в розпорядження суду та судом не здобуто в ході судового розгляду справи належних та допустимих доказів на підтвердження існування тих обставин, із наявністю яких закон пов`язує можливість вирішити питання про зменшення розміру обов`язкової частки спадкоємця у спадщині. За встановлених судом обставин, суд находить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Outcome: dismissed