Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-01 00:00:00

27.09.2021 р. позивач звернувся до суду зі вказаною заявою. Ухвалою суду від 19.11.2021 р. провадження у справі відкрито, витребувано у приватного нотаріуса Касицької Л.М. відомості стосовно відкриття спадкової справи та кола спадкоємців після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 22.12.2021 р. ухвала суду виконана. Ухвалою суду від 11.01.2022 року справу призначено до судового розгляду. Короткий зміст вимог позовної заяви \~\~\~\~\~\~\~\~В обґрунтування позову позивач посилається на те, що вона зареєстрована та мешкає за адресою [ADDRESS] . У 2017 році у зв`язку з тим, що через поважний вік за бабусею [PERSON] потрібен догляд, позивач забрала бабусю за місцем свого мешкання у м. Донецьк. [PERSON] стала мешкати разом з позивачем у м. Донецьк. [INFO] у віці 93 роки [PERSON] , померла. 26.02.2021 року її мати [PERSON] , у Новогродівському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) отримала свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Через карантинні обмеження позивач не могла виїхати з м. Донецьк у лютому місяці. У серпні місяці 2021 року вона звернулась до приватного нотаріуса Волноваського районного нотаріального округу Донецької області Касицької Л.М., з заявою про право на спадщину за законом на земельну ділянку після смерті [PERSON] , але у зв`язку з тим, що у шестимісячний строк після смерті бабусі заяву про прийняття спадщини до нотаріуса не подавала, та не була зареєстрована разом з нею на момент її смерті, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку так як нею був порушений строк подання заяви на прийняття спадщини. У зв`язку з вищенаведеними обставинами вважає, що строк подання заяви на прийняття спадщини мною був порушений з поважних причин, а тому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті її бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] . Процедура судового розгляду У судове засідання сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали письмові заяви, у якій просять справу розглянути без їх участі, позивач позовні вимоги підтримує, відповідач [PERSON] позовні вимоги визнає, представник відповідача територіальна громада Великоновосілківської селищної ради просить вирішити справу на розсуд суду. Виходячи з наведеного, суд вважає за можливе розглянути вказане провадження без участі на підставі поданих ними заяв. Їх неявка не перешкоджає розгляду справи та у матеріалах провадження достатньо фактичних даних про права та взаємовідносини сторін на теперішній час, а також достатньо даних для прийняття законного та обґрунтованого рішення за відсутності сторін. \~ \~ \~ \~ На підставі ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~судом вирішено не здійснювати фіксацію судового процесу звукозаписувальними технічними засобами. Фактичні обставини, встановлені судом Дослідивши матеріали справи, судом фактично встановлено наступне. [PERSON] , [INFO] померла [INFO] у м. Донецьк, що вбачається зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 19). Згідно даних Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 409290, власником земельної ділянки площею 4,36554 га, розташованої на території Багатирської сільської ради Великоновосілківського району Донецької області є [PERSON] (а.с. 20). Тобто, вказана земельна ділянка дійсно входять до складу спадкового майна. Спадкоємцями майна померлої [PERSON] є позивач, як її онука, та відповідач [PERSON] , як донька спадкодавця, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] (а.с. 8), свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] (а.с. 9), свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] (а.с. 13), свідоцтвом про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] серії [NUMBER] (а.с. 15). Таким чином, позивач є спадкоємцем [PERSON] , п`ятої черги за законом (ст. 1265 ЦК України), враховуючи, що спадщина спадкоємцем першої черги [PERSON] не прийнята, інші спадкоємці судом не встановлені. 01.09.2021 р. приватний нотаріус Волноваського районного нотаріального округу Донецької області Касицька Л.М. відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 21). Як вбачається з відповіді приватного нотаріуса касильцої Л.М., спадкова справа після смерті [PERSON] , померлої [INFO] нею не заводилась, свідоцтва про право на спадщину не видавались, така інформація підтверджується також і доданою до відповіді Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (а.с. 71). Доказами на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, позивачем визначено те, що вона зареєстрована у м. Донецьку, на тимчасово неконтрольованій території України, її бабуся померла у м. Донецьк, а тому у зв`язку з карантинними заходами вона не мала можливості звернутися до нотаріуса для продовження строку для прийняття спадщини та для отримання свідоцтва про смерть спадкодавця, яка померла у м. Донецьк необхідно було отримати відповідне судове рішення. Вказане підтверджується копією паспорта позивача, у якій зазначено місце її реєстрації [ADDRESS] (а.с. 7), та даними свідоцтва про смерть [PERSON] , яка померла [INFO] , місцем смерті якої зазначено м. Донецьк (а.с. 19). Відповідно до Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1669-18#Text) м. Донецьк, у якому помер спадкодавець, є тимчасово окупованою територією України. \~ \~ \~ \~ На підставі постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19» (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/211-2020-%D0%BF#Text) , в Україні введено карантин, у зв`язку з чим всі переміщення осіб, які знаходились поза межами України, були обмежені. Також, суд приймає до уваги доводи позивача щодо неможливості своєчасно подати заяву про прийняття спадщини к зв`язку з її територіальною віддаленістю від місця відкриття спадщини, оскільки у зв`язку з карантинними обмеженнями були встановлені також певні обмеження щодо пасажирських перевезень й у межах держави Україна (постанова КМУ від 9 грудня 2020 р. № 1236). Отже, позивач у зв`язку з необхідністю встановлення факту смерті спадкодавця, який помер на тимчасово окупованій території України, із карантинними заходами, встановленими на час смерті спадкодавця, у зв`язку з територіальною віддаленістю місця проживання позивача від місця відкриття спадщини, не мав можливості своєчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Мотиви, з яких виходить суд і застосовані норми права Відповідно до\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1\~ст.1222 ЦК України\~спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст.ст.1216-1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч.1\~ст.1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч.1,2\~ст.1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1\~ст.1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст. 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови ПВС України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3\~ст.1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Виходячи з викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини слід подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за законом. Такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. З матеріалів справи вбачається, що нотаріусом винесено постанову про відмову у заведенні спадкової справи позивачу, оскільки на час прийняття даного рішення сплинув шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач не подав своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, що було зумовлено необхідністю встановлення факту смерті спадкодавця, який помер на тимчасово окупованій території України, застосування карантинних заходів, встановлених на час смерті спадкодавця, територіальною віддаленістю місця проживання позивача від місця відкриття спадщини. Вказане підтверджується достатніми, належними та допустимими доказами, які досліджені у судовому засіданні. При цьому, дані причини пропуску строку звернення до нотаріальної контори позивача, можна вважати такими, що спричинили об`єктивну неможливість звернення позивача своєчасно з заявою про прийняття спадщини, з урахуванням інших досліджених у судовому засіданні доказів. Вказане дозволяє суду зробити висновок, що поважність причин пропуску строку звернення позивача з заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця знайшла своє підтвердження у судовому засіданні, не спростовується іншими дослідженими доказами у справі, причини пропуску строку звернення позивача з заявою про прийняття спадщини дійсно пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього, як спадкоємця, на вчинення цих дій, при цьому, відповідачем заперечення за позовом не надані. Висновки суду за результатами розгляду позову Враховуючи, наведене, а також, що спадщина ніким не прийнята, спадщина не визнана судом відумерлою, відповідач не надав заперечень за позовом, позивач навів поважні причини пропуску строку на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця; без надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, він не може оформити свої спадкові права в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню, йому необхідно встановити додатковий строк для подання заяви для прийняття спадщини, і строк три місяця буде достатнім для подання такої заяви у нотаріальну контору. Щодо розподілу судових витрат Оскільки суд прийшов до висновку про необхідність задовольнити позовні вимоги, але питання про розподіл судових витрат сторонами не ставиться, судом зазначене питання не вирішується. На підставі викладеного,

Outcome: approved