Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-25 00:00:00

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що на підставі договору-купівлі - продажу від 27 лютого 2018 року є власником квартири [ADDRESS] . 16 травня 2021 року відбулося затоплення її квартири з вище розташованої квартири [ADDRESS] , яка на праві приватної власності належить відповідачу. 18 травня 2021 року комісією було складено акт про залиття квартири [ADDRESS] з вище розташованої квартири [ADDRESS] . На день обстеження комісія встановила: під час залиття в квартирі [ADDRESS] постраждали стеля (гіпсокартон) та стіна (шпалери) в кімнаті, стеля (гіпсокартон) та стіна санвузол, стеля (гіпсокартон) та стіна (шпалери) кухня. В результаті обстеження квартири [ADDRESS] виявлено: прорив гнучкого шлангу до вводу унітаза. Відповідач не забезпечив використання системи водопостачання та монтаж сантехніки для експлуатації санвузла. Комісією були встановлені порушені норми технічної експлуатації, а саме не здійснений, належним чином, монтаж та з`єднання труб холодного водопостачання в сан. вузлі. Причиною залиття належної позивачу квартири [ADDRESS] став незабезпечений монтаж системи холодного водопостачання з квартири [ADDRESS] , як наслідок прориву гнучкого шлангу до вводу унітаза, що був з`єднаний металічним хомутом не призначеним для сантехнічного використання( без різьбового з`єднання). Та вирішено, що ремонт, належної позивачу квартири, необхідно провести винуватцю шкоди, а саме відповідачу. На неодноразові прохання позивача про відшкодування завданої шкоди внаслідок затоплення, відповідач не реагувала, позивач змушений звернутися до суду за захистом порушених прав. Тому просить стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду, завдану внаслідок затоплення квартири у розмірі 19 086,00 грн., витрати понесені на сплату адвокатських послуг у розмірі 9 000,00 грн., судові витрати у розмірі 908,00 грн., витрати понесені на послуги оцінювача у розмірі 3 300,00 грн. Ухвалою суду від 09.08.2021 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження. Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомленні належним чином, представник позивача до суду надала заяву про розгляд справи без її участі та без участі позивача, в якій позовну заяву повністю підтримала та просила задовольнити в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, заяви про розгляд справи за її відсутністю до суду не надходило, своїм правом на подання відзиву не скористався, а тому суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача (постановити заочне рішення) У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного. Відповідно до положень статтей 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір. Крім того, статтями 151, 177, 179 ЖК України та статтями 322, 323 ЦК України передбачений обов`язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, дотримуватися Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Кабінетом Міністрів України. Отже, тягар утримання майна, тобто обов`язок здійснювати за свій рахунок поточний та капітальний ремонти квартири, належить на власнику квартири і саме власник приватизованого житла зобов`язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Як вбачається з матеріалів справи, 16 травня 2021 року сталося затоплення квартири [ADDRESS] , власником якої є позивач, згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 151375100 від 27 грудня 2018 року, копії договору купівлі-продажу квартири від 27 грудня 2018 року, копії технічного паспорту на квартиру від 20 квітня 2018 року. Вода у квартиру позивачки поступала з квартири [ADDRESS] , яка розташована вище та належить відповідачу згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 256699190 від 17 травня 2021 року. Згідно акту про наслідки залиття від 18.05.202021 року, причиною залиття квартири [ADDRESS] стало незабезпечений монтаж систем холодного водопостачання з вище розташованої квартири, як наслідок пориву гнучкого шлангу до вводу унітаза, що був з`єднаний механічним хомутом не призначеним для сантехнічного використання, винуватець шкоди власник квартири [ADDRESS] [PERSON] , також в акті зафіксовано пошкодження внутрішнього оздоблення, стелі (гіпсокартон) та стіни в кімнаті №1, стелі (гіпсокартон) санвузла, стелі (гіпсокартон) та стіни кухні, квартири позивача. Зазначений акт про наслідки залиття, складено згідно вимог п. 2.3.6 Наказу Державного комітету України по житлово-комунальному господарству №76 від 17 травня 2005 року «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», який сумнівів у суду не викликає та відповідачем не оспорений. Згідно звіту про оцінку ринкової вартості права вимоги відшкодування збитку, заподіяного квартирі та майну, що знаходилося в ній на момент залиття за адресою [ADDRESS] . матеріальний збиток, заподіяний квартирі [ADDRESS] , і майну, що знаходилось в ній на момент залиття становить 19 086,00 грн. Крім того, позивачем за послуги оцінювача ФОП « [PERSON] щодо складання звіту про оцінку ринкової вартості права вимоги відшкодування збитку, заподіяного квартирі та майну, що знаходилося в ній на момент залиття сплачено 3 300,00 грн., що підтверджується рахунком за надані послуги, долученим до позовної заяви. За таких обставин судом встановлено, що затоплення квартири позивача сталося внаслідок неналежного утримання відповідачем внутрішньо-будинкових (квартирних) систем водопостачання, водовідведення і санітарно-технічного приладів. Розмір заподіяної шкоди і обсяг необхідних робіт для її усунення відповідає виявленим пошкодженням внутрішнього оздоблення квартири і відповідає іншим матеріалам справи. Враховуючи наведені обставини, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Крім того, суду представлене документальне підтвердження понесених позивачем судових витрат, що складаються з судового збору у розмірі 908 гривень, та витрат на професійну правничу допомогу (договір про надання правничої допомоги від 26 травня 2021 року, який був укладений між адвокатом Терещенко Л.В та [PERSON] , розрахунок витрат робочого часу адвоката, пов`язаних з наданням правничої допомоги, квитанція прибуткового касового ордера від 26.05.2021 року) у розмірі 9 000,00 грн., які на підставі ст. 141 ЦПК України слід покласти на відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved