Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-23 00:00:00

У червні 2021 року позивач [PERSON] засобами поштового зв`язку звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, в якому просить суд стягнути з [PERSON] на його користь 12 477,56 грн. з яких: 9 037,42 грн. інфляційних збитків та 3 440,14 грн. 3 % річних. Позов мотивовано тим, що рішенням Господарського суду Київської області від 06.11.2017 року у справі № 911/2626/17 стягнуто з ФОП [PERSON] на користь НВ ТОВ «Інтекс-Бета» 28 600 грн. безпідставно набутих коштів, а також 1 600 грн. судового збору. На виконання вказаного рішення суду 27.12.2017 року Білоцерківським МВ ДВС відкрито виконавче провадження № АСВП 55423886. В подальшому, 27.03.2021 року між ТОВ «Інтекс-Бета» та [PERSON] укладено договір про відступлення прав вимоги, відповідно до умов якого первісний кредитор передав належне йому, а новий кредитор прийняв право вимоги за рішення Господарського суду Київської області від 06.11.2017 року у справі № 911/2626/17 та сплатив за нього суму у розмірі 1 000 грн. Ухвалою Господарського суду Київської області від 20.04.2021 року у справі № 357/2626/17 замінено сторону виконавчого провадження. На підставі вказаного рішення суду стягнуто на користь первісного кредитора грошові кошти в сумі 1 100 грн., 27 600 грн. та 1 600 грн. судового збору, які були помилково перераховані на рахунок ФОП [PERSON] 19.07.2018 року відповідач припинила свою підприємницьку діяльність, однак заборгованість не погасила. Позов пред`явлено з посиланням на ст. 625 ЦК України. 30.06.2021 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю. 12.08.2021 року ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні. 24.01.2022 року на адресу суду від представника відповідача надійшли пояснення по справі. Вказані пояснення мотивовані тим, що сторони з 24.02.2009 року по 01.10.2018 року перебували в шлюбі, який розірвано 20.09.2018 року та від шлюбу мають двох дітей, доньку [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] . Під час шлюбу подружжя разом займалось підприємницькою діяльністю. [PERSON] була зареєстрована фізичною особою - підприємцем, однак у зв`язку з тим, що після народження доньки [PERSON] та у зв`язку із вагітністю та народженням другої дитини, вона займалась доглядом за дітьми та фактично не здійснювала підприємницької діяльності, від її імені це здійснював її чоловік [PERSON] , що підтверджується його поясненнями під час кримінального провадження № 12017110030006061 від 18.11.2017 року та у справі № 357/12415/19. У серпні 2017 року НВ ТОВ «Інтекс-Бета» помилково перераховує кошти в розмірі 28 700 грн. на рахунок відповідача, які були списані на погашення овердрафту, який використав [PERSON] та рішенням Господарського суду Київської області від 06.11.2017 року № 911/2626/17 стягнуто з [PERSON] вказані кошти, остання не мала можливості погасити заборгованість, адже з 2015 року не працює, займається доглядом за малолітніми дітьми, єдиним доходом є аліменти від [PERSON] , утримувати житло їй допомагають батьки. Вказано про помилковий розрахунок сум до стягнення та звернуто увагу, що розрахунок проведено за період, який перевищує три роки. Просила зменшити розмір заявлених до стягнення інфляційних витрат та 3% річних до розміру 1 000 грн. В судове засідання позивач не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без участі позивача, позов підтримує в повному обсязі. 24.01.2021 року від відповідача до суду надійшла заява про проведення розгляду справи без її участі, письмові пояснення підтримує в повному обсязі. В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. 06.11.2017 року рішенням Господарського суду Київської області у справі № 911/2626/17 стягнуто з ФОП [PERSON] на користь Науково-виробничого товариства з обмеженою відповідальністю «Інтекс-Бета» 28 700 грн. безпідставно набутих коштів, а також 1 600 грн. судового збору. Відповідно до копії результату пошуку виконавчих проваджень в АСВП від 28.03.2021 року, Білоцерківським МВ ДВС ЦМУ МЮ (м. Київ) 21.12.2017 року відкрито виконавче провадження № 55423886, боржник - [PERSON] , стягувач - НВ ТОВ «Інтекс-Бета». 27.03.2021 року між Науково-виробничим товариством з обмеженою відповідальністю «Інтекс-Бета» та [PERSON] укладено договір про відступлення прав вимоги. Відповідно до 1.1, 2.1 вказаного договору первісний кредитор передає належне йому право вимоги згідно з рішенням Господарського суду Київської області від 06.11.2017 року у справі № 911/2626/17, а новий кредитор приймає право вимоги, що належне первісному кредитору за рішенням суду та сплачує за передане право 1 000 грн. [PERSON] на виконання договору про відступлення прав вимоги сплачено НВ ТОВ «Інтекс-Бета» 1 000 грн., що підтверджується копією квитанції № 9228-1521-7260-7529 від 31.03.2021 року. Згідно з копією повідомлення НВ ТОВ «Інтекс-Бета» від 29.03.2021 року, [PERSON] повідомлено про відступлення прав вимоги за адресою реєстрації, що підтверджується копією накладної та чеку ПАТ «Укрпошта» № 0911711274831 від 03.04.2021 року. 20.04.2021 року ухвалою Господарського суду Київської області у справі № 357/2626/17 замінено сторону виконавчого провадження з примусового виконання наказу Господарського суду Київської області від 22.11.2017, виданого на виконання рішення Господарського суду Київської області від 06.11.2017 у справі № 911/2626/17 з Науково-виробничого товариства з обмеженою відповідальністю «Інтекс-Бета» на його правонаступника [PERSON] . В матеріалах справи міститься копія витягу з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідно до якого [PERSON] 19.07.2018 року припинила підприємницьку діяльність за власним рішенням, номер запису 23530060005033727. Відповідачем надано копію свідоцтва про шлюб, відповідно до якого з 24.02.2009 року сторони по справі перебували у шлюбі, який розірвано рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20.09.2018 року № 357/9354/18. Від спільного проживання сторони мають двох дітей - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Відповідно до розрахунку Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби ЦМУ МЮ (м. Київ) № 56543 від 20.04.2021 року, по виконавчому листу Білоцерківського міськрайонного суду № 2/357/3502/17 від 12.12.2017 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання дочки [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] заборгованість станом на 01.04.2021 року становить 141,24 грн. Згідно з наданим відповідачем контррозрахунком, за прострочення сплати боргу у розмірі 30 300 грн. за період з 18.11.2017 року по 07.06.2021 року (з урахуванням трьох років) інфляційні збитки становлять 6 435,72 грн., а 3% річних - 2 729,49 грн. 18.11.2017 року Білоцерківським відділом поліції Головного управління Національної поліції в Київській області до ЄРДР розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12017110030006061 по заяві [PERSON] від 15.10.2017 року щодо вчинення самоправних дій її чоловіком [PERSON] під час здійснення підприємницької діяльності. 05.10.2020 року ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у справі № 357/12415/19 задоволено клопотання захисника, обвинуваченого звільнено від кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.11.2017 за № 12017110030006061, за ознаками кримінального проступку (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, закрито вказане кримінальне провадження. Вказаною ухвалою встановлено, що позивач, який станом на 01.02.2017 являвся чоловіком відповідача, 01.02.2017 року вніс до договору № 01/02 від 01.02.2017 року неправдиві відомості, а саме: поставив підпис від імені відповідача, не маючи відповідно до ч. 3 ст. 243 ЦК України повноважень представляти інтереси; в подальшому, продовжуючи злочинний намір, спрямований на досягнення своєї мети, 16.02.2017 на виконання умов (зобов`язань) вищевказаного Договору, вніс до офіційного документа, а саме у видаткову накладну № 9 від 16.02.2017, неправдиві відомості про те, що він посвідчений особистим підписом відповідача, а саме поставив підпис від імені відповідача, не маючи відповідно до ч. 3 ст. 243 ЦК України повноважень представляти інтереси. Крім того, згідно з поясненнями позивача, наданими у справі № 357/12415/19, підписуючи відповідні договори від імені своєї дружини, керувався виключно інтересами родини, оскільки дружина перебувала у декретній відпустці по догляду за малолітньою дитиною, а також була вагітною другою дитиною, тому займатися бізнесом не мала можливості. Відповідно до копії виписки по картковому рахунку відповідача № [NUMBER] , відкритого в ТВБВ № 10026/0888 філії - ГУ по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», за період з 01.12.2020 року по 01.10.2021 року, з якого вбачається про надходження коштів: 03.12.2020 року - 1 859 грн. аліменти; 09.12.2020 року - 4 702,10 грн. пенсія; 05.01.2021 року - 1 921 грн. аліменти; 16.01.2021 року - 4 702,10 грн. пенсія; 03.02.2021 року - 1 921 грн. аліменти; 05.02.2021 року - 5 156,10 грн. пенсія; 11.03.2021 року - 1 921 грн. аліменти; 05.04.2021 року - 1 921 грн. аліменти; 07.05.2021 року - 1 921 грн. аліменти; 02.06.2021 року - 1921 грн. аліменти; 13.07.2021 року - 1 921 грн. аліменти; 04.08.2021 року - 2 013 грн. аліменти; 10.09.2021 року - 2 013 грн. аліменти. В матеріалах справи містяться також копії наступних документів: квитанції КП БМР «БЦТМ», ОСББ «Академіка Кримського 6», ПрАТ «КАТП-1028», ТОВ «Київська обласна ЕК», ТОВ «Білоцерківвода», РГК «Київоблгаз», ТОВ «Київоблгаз збут», ТОВ «Біла Церква Укрбудсвіт», КП БМР «ЖЕК № 6» на сплату послуг за утримання квартири за адресою [ADDRESS] за період з грудня 2020 року по грудень 2021 року; квитанції Управління освіти і науки на оплату за харчування [PERSON] та [PERSON] за період травень, серпень, вересень, жовтень 2021 року; копії квитанцій та чеків про здійснення відповідачем платежів на утримання майна та дітей. Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами. При вирішенні справи суд виходить з наступного. Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається (ст. 525 ЦК України). Відповідно до ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. У відповідності зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки (ч. 3 ст. 611 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Як вбачається із встановлених судом фактичних обставин у справі, відповідач [PERSON] зобов`язання перед позивачем [PERSON] , який є правонаступником НВ ТОВ «Інтекс-Бета» права вимоги згідно з рішенням Господарського суду Київської області від 06.11.2017 року у справі № 911/2626/17, не виконала, що не заперечує. За змістом ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Оскільки стаття 625 ЦК України розміщена в розділі І "Загальні положення про зобов`язання" книги 5 ЦК України, то вона поширює свою дію, як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу ІІІ книги 5 цього ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу ІІІ книги 5 цього Кодексу). Правовий аналіз положень ст. 526, 599, 611, 625 ЦК України дає підстави для висновку, що наявність судового рішення про стягнення суми боргу, яке боржник не виконав, не припиняє правовідносин сторін, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє позивача права на отримання сум, передбачених ст. 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (стаття 11 ЦПК України). У постанові від 18.03.2020 року по справі № 902/417/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і процентів річних за час затримки розрахунку відповідно до статті 625 ЦК України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, та, зокрема, зазначених вище критеріїв, суд може зменшити загальний розмір відсотків річних як відповідальності за час прострочення грошового зобов`язання. Зі змісту наведеного вище вбачається, що вирішуючи питання про зменшення розміру трьох відсотків річних та інфляційних втрат відповідно до ст. 625 ЦК України, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи із інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступінь виконання зобов`язання боржником; причини неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначного прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної суми таким наслідкам, поведінки винної особи (у тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо. Надаючи оцінку обставинам справи суд враховує, що даний випадок є винятковим, оскільки сторони перебували в шлюбі та в період зарахування спірних коштів спільно здійснювали підприємницьку діяльність, що підтверджується ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.10.2020 року у справі № 357/12415/19 та мотивами відзиву на позовну заяву у справі № 911/2626/17, при цьому прослідковується з даного приводу конфлікт між позивачем та відповідачем. Крім того, наявність на утриманні відповідача двох малолітніх дітей та відсутність доходів, крім аліментів та пенсії, є поважною причиною невиконання зобов`язання за рішенням суду, при цьому також слід звернути увагу на ту обставину, що право вимоги на виконання рішення суду позивач набув за відступленим правом вимоги, вартість якої складала 1000 грн. З огляду на наведені мотиви про компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, на думку суду, розмір заявлених до стягнення сум підлягає зменшенню. Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне зменшити загальний розмір заявлених до стягнення сум, як відповідальності за час прострочення грошового зобов`язання, в таких розмірах: інфляційні збитки - до 2 000 грн.; 3% річних - до 1 000 грн., а отже позов слід задовольнити частково. Відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, позивачем до відповідача заявлено позовні вимоги на загальну суму 12477,56 грн., задоволено судом до стягнення суму 3 000 грн., тобто 24,04% від заявленої суми, отже сума витрат на сплату судового збору, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 218,28 грн. (908 х 24,04%).

Outcome: partial