Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-25 00:00:00

03.08.2020 року Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські електромережі» (далі по тексту - позивач) звернулося до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовною заявою до [PERSON] (далі по тексту - відповідач) про стягнення заборгованості (а.с.1-2). Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08.11.2021 року залучено до участі у цивільній справі № 495/4536/20 правонаступників [PERSON] (у зв`язку з його смертю) у якості відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . По справі призначено судове засідання (а.с.107-108). В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що [PERSON] є споживачем послуг з розподілу електричної енергії, які АТ «Одесаобленерго» надає за адресою: [ADDRESS] . При проведені перевірки працівниками АТ «Одесаобленерго» дотримання споживачами правил роздрібного ринку електричної енергії у відповідача було виявлено порушення, а саме самовільне підключення електропроводки з порушенням шляхом монтажу відгалуження на вводі в будинок для підключення до облікової розетки повз електролічильник, електроенергія споживається, електролічильником не враховується. Відповідач з вказаним порушенням погодився. Відповідно до п.8.2.5 ПРРЕЕ, 07.12.2019 року в присутності відповідача було складено акт № 8010952 про порушення ПРРЕЕ. Так, неоплачена сума за недораховану електричну енергію по акту № 8010952 від 07.12.2019 року про порушення ПРРЕЕ складає 38 732,96 грн., від добровільної сплати якої відповідач ухиляється. У судове засідання представник позивача не з`явився, але подав до суду заяву, згідно якої просив розглянути справу за його відсутності та зазначив, що заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с.119-120). Відповідачі - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явилися, але подали до суду письмові заяви, згідно із якими зазначили, що з позовними вимогами згодні в повному обсязі, не заперечують проти їх задоволення, але просять суд відстрочку виконання рішення суду. Просили розглядати справу за їх відсутності (а.с.111-113). Відповідно до ч.3 ст.211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи викладені обставини, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників судового процесу, на підставі наявних та достатніх для розгляду матеріалів справи У відповідності до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши позовну заяву, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд дійшов до наступних висновків. [PERSON] є споживачем послуг з розподілу електричної енергії, які АТ «Одесаобленерго» надає за адресою: [ADDRESS] . При проведені перевірки працівниками АТ «Одесаобленерго» дотримання споживачами правил роздрібного ринку електричної енергії у відповідача було виявлено порушення, а саме самовільне підключення електропроводки з порушенням шляхом монтажу відгалуження на вводі в будинок для підключення до облікової розетки повз електролічильник, електроенергія споживається, електролічильником не враховується. Відповідач з вказаним порушенням погодився. Відповідно до п.8.2.5 ПРРЕЕ, 07.12.2019 року в присутності відповідача було складено акт № 8010952 про порушення ПРРЕЕ. Неоплачена сума за недораховану електричну енергію по акту № 8010952 від 07.12.2019 року про порушення ПРРЕЕ складає 38 732,96 грн., від добровільної сплати якої відповідач ухиляється. З 11.09.2020 року позивач - акціонерне товариство «Одесаобленерго» змінило своє найменування на акціонерне товариство «ДТЕК Одеські електромережі» (а.с.29-31). [INFO] відповідач [PERSON] помер, що підтверджується копією актового запису про смерть № 1097 від 02.10.2020 року (а.с.68). Дані обставини і стали підставою для звернення АТ «ДТЕК Одеські електромережі» до суду із відповідним позовом до [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (правонаступники померлого [PERSON] ) про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію. Згідно із ч.1 ст.4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ст.55 Цивільного процесуального кодексу України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив. Відповідно до ч.1 ст.610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч.1 ст.611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст.612 ЦК України). Згідно із ч.1 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Згідно із п.4 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до ст.1166 Цивільного кодексу України шкода завдана неправомірними діями фізичної особи, відшкодовується особою, що її завдала в повному обсязі. Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Згідно із ст.2 Цивільного процесуального кодексу України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.ст. 12, 13 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ст.ст. 76-77 ЦПК України). Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із ст.263 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Враховуючи вищевикладені обставини та норми чинного законодавства, розглянувши справу в межах заявлених вимог та наданих сторонами доказів, які оцінені судом в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до висновку про законність, обґрунтованість та правомірність позовних вимог АТ «Одесаобленерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію, у зв`язку з чим такий позов підлягає задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, на користь позивача підлягає стягненню з [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2 102 грн., тобто з кожного відповідача по 700,67 грн. (2102/3). Крім того, як було вище зазначено, відповідачі - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , у поданих до суду заявах (а.с.11-113) з позовом погодилися, але просили відстрочити виконання рішення суду. Відповідно до ч.1 ст.267 Цивільного процесуального кодексу України, суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Відстрочка виконання рішення - це перенесення його виконання на більш пізній час у зв`язку з існуванням обставин, за наявності яких вчасне виконання завдає шкоди правам або інтересам боржника або інших осіб. Відстрочка виконання - це пільга для того, хто повинен виконати рішення. Відстрочка виконання рішення допускається судом безпосередньо при вирішенні справи із зазначенням про це в рішенні суду (ст.267 ЦПК України) або на стадії виконання рішення суду, яке вступило в законну силу (ст.435 ЦПК України). Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Підставами для відстрочення виконання може бути стан здоров`я боржника, тимчасове скрутне матеріальне становище, перебування на утриманні непрацездатних осіб та інші поважні причини, які утруднюють вчасне виконання рішення суду. Конкретизуючи ці підстави щодо боржника фізичної особи (громадянина) можна зазначити тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Законодавець, надаючи можливість встановлення зокрема відстрочки виконання рішення, безпосереднього визначення зазначених правових категорій не зазначає, у зв`язку з чим вони залишаються поняттями оціночними, що нерідко призводить до ускладнень при їх застосуванні Крім того, вирішуючи питання про відстрочку або розстрочку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів в економіці держави та інші обставини справи, які б свідчили про можливість надання відповідачу відстрочки або розстрочки виконання судового рішення. Враховуючи визнання відповідачами позову та наміри і зобов`язання щодо погашення заборгованості, суд вважає за можливе задовольнити клопотання [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та надати їм відстрочку виконання рішення суду строком на 1 (один) рік.

Outcome: approved