Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-30 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Миколаївської сільської ради Буринської міської ради Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивував тим, що [INFO] в м. Харків помер [PERSON] , який за життя склав заповіт, яким належну йому земельну ділянку площею 3,8829 га, кадастровий номер 5920985000:04:001:0082, розташовану на території Миколаївської сільської ради заповів йому. Зазначає, що у встановлений законом шестимісячний строк ним не була прийнята спадщина, оскільки по смерть [PERSON] він дізнався тільки в лютому місяці 2020 року. Для перевірки факту смерті він звернувся до Буринського районного відділу ДРАЦ де і отримав свідоцтво про смерть [PERSON] . Після цього він звернувся до нотаріуса з питанням оформлення спадщини де і з`ясувалося, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. Також нотаріусом було встановлено, що після смерті [PERSON] , 12.08.2019 року Шостою Харківською міською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа. Звертає увагу на те, що він не міг звернутися з заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк у зв`язку з неповідомленням своєчасно його про смерть [PERSON] ні йог рідними, а ні нотаріусом Харківської ДНК. Вважає, що строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , він пропустив з поважних причин і йому необхідно визначити додатковий строк. На підставі вищевикладеного, [PERSON] просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини та подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] строком один місяць. Ухвалою судді Буринського районного суду Сумської області [PERSON] від 05.05.2020 року відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Буринського районного суду Сумської області від 03.06.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті. Ухвалою Буринського районного суду Сумської області від 04.09.2020 року залучено до участі в даній справі в якості співвідповідача [PERSON] . Ухвалою Буринського районного суду Сумської області від 11.03.2021 року замінено первісного відповідача Миколаївську сільську раду Буринського району Сумської області на правонаступника - Буринську міську раду Сумської області. Рішенням Вищої ради правосуддя від 14.09.2021 року № 1978/0/15-21 суддю [PERSON] звільнено з посади судді Буринського районного суду Сумської області у зв`язку з поданням заяви про відставку. Відповідно до розпорядження керівника апарату Буринського районного суду Сумської області від 23.09.2021 року №79 проведено повторний автоматизований розподіл, згідно якого головуючим суддею для розгляду даної справи визначено суддю Гука Т.Р.. Ухвалою судді Буринського районного суду Сумської області Гука Т.Р. від 28.09.2021 року цивільну справу прийнято до провадження та призначено її до судового розгляду по суті. Сторони в судове засідання не з`явились. Позивач подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та, просив їх задовольнити, судовий розгляд провести без його участі та проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач Буринська міська рада була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак її представник в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, правом на подачу відзиву на позовну заяву не скористався та заяв чи клопотань про відкладення судового розгляду не подавав. Відповідач [PERSON] , була неодноразова належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду, однак в судове засідання повторно не з`явилася, про причини неявки суду не повідомила, правом на подачу відзиву не скористалася та заяв про відкладення судового засідання чи його проведення без її участі не подавала. Від третьої особи Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори до суду надійшла заява про розгляд справи без участі її представника. За таких обставин, з врахуванням положень ст.280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Оскільки сторони у судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України. Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що вбачається з копії свідоцтва про смерть (а.с.4). Після смерті останнього відкрилася спадщина, до складу якої увійшла, в тому числі, земельна ділянка площею 3,8829 га, кадастровий номер 5920985000:04:001:0082, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Миколаївської сільської ради Буринського району Сумської області, згідно державного акту про право власності на земельну ділянку серії ЯЛ №391424 (а.с.5). Згідно заповіту посвідченого 02.10.2018 року Головенською Л.В., приватним нотаріусом Буринського районного нотаріального округу Сумської області та зареєстрованого в реєстрі за №1347, [PERSON] за життя земельну ділянку, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 3,8829 га, кадастровий номер 5920985000:04:001:0082, яка розташована на території Миколаївської сільської ради Буринського району Сумської області та належить йому на підставі Державного акта про право власності на земельну ділянку серія ЯЛ №391424, виданого Буринською районною державною адміністрацією Сумської області 14.10.2010 року, заповів [PERSON] , [INFO] (а.с.6). У відповідності до ч.ч.1,2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Частиною 1 статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. При цьому спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України). Судом встановлено, що позивач будучи спадкоємцем за заповітом заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк не подав. Згідно витягу із Спадкового реєстру, після смерті [PERSON] 12.08.2019 року Шостою Харківською міською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа, номер у Спадковому реєстрі 64592862 (а.с.9). Із копії спадкової справи 532/2019 заведеної Шостою Харківською міською державною нотаріальною конторою після померлого [INFO] [PERSON] вбачається, що спадщину за законом прийняла його дружина [PERSON] , однак свідоцтва про право на спадщину не отримувала (а.с.26-53). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Аналогічний за змістом правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17 та підтриманий Верховним Судом у постановах від 10.01.2019 року у справі № 263/1221/17, від 17.03.2021 року у справі № 308/4272/19 та від 22.02.2021 року у справі № 644/7785/19. Таким чином, суд приходить до переконання, що строк подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори був пропущений позивачем з причин, які були пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для нього на вчинення цих дій, оскільки він не знав про існування заповіту на його користь. Частиною 2 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Таким чином, оскільки спадщину за законом після смерті [PERSON] прийняла його дружина [PERSON] , то Буринська міська рада є неналежним відповідачем у даній справі. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (пункт 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Враховуючи викладене, суд вважає, що причини пропуску позивачем, встановленого законом, шестимісячного строку на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини є поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про визначення йому додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини протягом одного місяця. Разом з цим, слід відмовити задоволенні позовних вимог [PERSON] до неналежного відповідача - Буринської міської ради.

Outcome: approved