Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-02 00:00:00

[PERSON] звернувся з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ В обґрунтування позовних вимог вказав, що [INFO] помер [PERSON] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Магдалинівському, Петриківському, Царичанському районах Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 09 квітня 2019 року повторно), який на день смерті проживав за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить: - земельна ділянка площею 3,5854 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Бабайківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області, кадастровий номер 1225680500:03:005:0021; - земельна ділянка площею 7,1709 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Бабайківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області, кадастровий номер 1225680500:03:005:0020. За життя, 20.12.2013 року та 24.04.2019 року, [PERSON] склав заповіти, якими вказані земельні ділянки заповів йому. Він з померлим [PERSON] перебував у добрих стосунках, орендував земельні ділянки, систематично сплачував орендну плату. Звернувшись 17 червня 2020 року до приватного нотаріуса щодо оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] , йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини. Причиною пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини стало те, що він не знав про наявність заповітів на його ім`я та вважав, що спадщину після смерті [PERSON] прийняли його родичі. Про існування заповіту на його ім`я він дізнався лише в червні 2020 року від приватного нотаріуса, до якого звернувся з іншим питанням, не звернувся вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через поважну причину, пов`язану з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, оскільки із спадкодавцем він не проживав, про складання заповіту на його ім`я спадкодавцем нотаріусом не повідомлявся, а про наявність заповіту дізнався від приватного нотаріуса в червні 2020 року, який його повідомив про необхідність звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] за заповітом чи відмовитися від спадкування за заповітом.\~ Оскільки свідоцтво про право на спадщину за заповітом він не має можливості отримати, а тому був вимушений звернутися до суду.\~ Враховуючи вищевикладене та посилаючись на норми ст.ст.1217, 1222, 1223, 1270, 1272 ЦК України, прохає суд визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для прийняття спадщини. \~ Представник позивача [PERSON] - адвокат Тараненко П.П. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю та прохав їх задовольнити. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, прохали у їх задоволенні відмовити. \~ Суд, заслухавши представника позивача, відповідача та її представника, перевіривши матеріали справи, вивчивши всі надані по справі докази, даючи їм оцінку у їх сукупності, дійшов наступного висновку. В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів . На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Магдалинівському, Петриківському, Царичанському районах Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 09 квітня 2019 року повторно), який на день смерті проживав за адресою: [ADDRESS] . Також встановлено, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить: - земельна ділянка площею 3,5854 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Бабайківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області, кадастровий номер 1225680500:03:005:0021 (а.с.14, 15); - земельна ділянка площею 7,1709 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Бабайківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області, кадастровий номер 1225680500:03:005:0020 (а.с.16). Відповідно до постанови приватного нотаріуса Царичанського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Сало В.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17 червня 2020 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с. 13). \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до заповіту від 24.04.2019 року, посвідченого\~ приватним нотаріусом Царичанського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Сало В.В., зареєстрованого у реєстрі за № 432, [PERSON] належну йому земельну ділянку площею 7,1709 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Бабайківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області, кадастровий номер 1225680500:03:005:0020, заповів [PERSON] , позивачу в даній справі (а.с. 17). Відповідно до заповіту від 20.12.2013 року, посвідченого\~ приватним нотаріусом Царичанського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Сало В.В., зареєстрованого у реєстрі за № 1159, [PERSON] належну йому земельну ділянку площею 3,5854 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Бабайківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області, кадастровий номер 1225680500:03:005:0021, заповів [PERSON] , позивачу в даній справі (а.с. 19). Як слідує з матеріалів спадкової справи згідно довідки виданої виконавчим комітетом Ляшківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області №45 від 21.01.2020 року [PERSON] , який помер [INFO] , дійсно проживав без реєстрації за адресою: [ADDRESS] (а.с.33). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до статті 63 Закону України "Про нотаріат" нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. \~\~\~\~\~\~\~ Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. \~\~\~\~\~\~\~ Згідно з пунктом 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року N 296/5 (далі - Порядок N 296/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. \~\~\~\~\~\~\~ Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку N 296/5). \~\~\~\~\~\~\~ Пунктом 3.16 глави 10 розділу II Порядку N 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~\~\~\~\~\~\~ У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. \~\~\~\~\~\~\~ Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23.08.2017 року у справі N 6-1320цс17, від 06.09.2017 року у справі N 6-496цс17. З вказаними висновками погодився Верховний Суд у постановах від 12.09.2018 року у справі N 484/3221/17 (провадження N 61-22510св18), від 10.01.2019 року у справі N 263/1221/17 (провадження N 61-18261св18), від 25.03.2020 року у справі N 642/2539/18-ц (провадження N 61-5609св19). Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Надаючи оцінку наданим позивачем та безпосередньо дослідженим у судовому засіданні доказам на підтвердження позовної вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судом встановлено, що [PERSON] , як спадкоємець за заповітом, на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем не проживав, в родинних відносинах не перебував, не є спадкоємцем за законом, про наявність заповіту, складеного на його користь, був необізнаний, й відповідно не були здійснені повідомлення\~ та виклик спадкоємця за заповітом, інших спадкоємців за законом чи за заповітом та осіб, які мають право на обов`язкову частку, немає, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що найшло своє підтвердження в судовому засіданні, та відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку. Таким чином, суд, дотримуючись принципів законності, розумності та справедливості, вважає, що позов підлягає задоволенню з визначенням позивачу тримісячного додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . При цьому судом не встановлено порушення нічиїх прав. При вирішенні питання про розподіл судового збору, судом враховується позиція позивача не стягувати судовий збір з відповідача.\~\~\~\~\~ На підставі викладеного, та

Outcome: approved