Jurisdiction: civil
Date: 2022-02-02 00:00:00

Представник позивача за первісним позовом [PERSON] - адвокат Головенько В.П., звернувся до суду із позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Ямпільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Могилів-Подільському районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про визнання батьківства. Свої вимоги мотивує тим, що позивач [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] та проживали в м.Вормс, Німеччина. Під час перебування у шлюбі відповідач завагітніла та повернулась в Україну народжувати дитину. [INFO] народився син [PERSON] , якому позивач постійно надавав матеріальну допомогу та направляв кошти на ім`я відповідача. Однак, як стало відомо позивачеві, відповідач зареєструвала їх спільного сина вказавши прізвище дитини « [PERSON] », а не « [PERSON] », прізвище батька дитини також вказала « [PERSON] ». В підтвердження того, що позивач є батьком [PERSON] , позивач зробив ДНК тест, в якому підтвердилося, що [PERSON] є біологічним батьком [PERSON] . Крім цього, факт того, що [PERSON] є сином позивача [PERSON] , відповідач підтвердила в судовому засіданні в Ямпільському районному суді Вінницької області під час допиту її при виконанні окремого доручення німецького дільничного суду м.Вормс в справі про розірвання шлюбу. Однак, відповідач відмовляється внести зміни до актового запису щодо батька дитини. Вважаючи права [PERSON] порушеними, позивач просить визнати [PERSON] , [INFO] , батьком дитини - [PERSON] , [INFO] . Внести зміни до актового запису про народження №61 від 01.06.2017, про народження дитини [PERSON] , [INFO] , який був виданий Ямпільським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області та записати батьком дитини [PERSON] , [INFO] , громадянина України [PERSON] , [INFO] . Змінити прізвище дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Ім`я, по батькові, дату та місце народження дитини, відомості про матір дитини залишити без змін та видати свідоцтво про народження. Стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати. Відповідач за первісним позовом [PERSON] звернулася до суду із зустрічним позовом до [PERSON] про стягнення аліментів. Вказала, що вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем з 04.04.2016. Вона погоджується з тим, що за час перебування у шлюбі із відповідачем [PERSON] у них народився син [PERSON] , [INFO] . Батьком дитини є відповідач. 17.12.2018 рішенням Дільничного суду Вормс, шлюб між ними розірвано. Дитина проживає з позивачкою і перебуває на її утриманні та вихованні. Відповідач з ними не проживає, оскільки постійно проживає у Федеративній республіці Німеччина, м.Вормс. В період з квітня 2019 року по березень 2021 року відповідач [PERSON] перераховував кошти на її ім`я. На теперішній час відповідач [PERSON] не приймає участі у вихованні дитини, добровільно матеріальної допомоги на її утримання не надає, хоча є підприємцем та отримує хороший дохід від підприємницької діяльності. У разі ухвалення судом рішення за первісним позовом про визнання відповідача [PERSON] батьком дитини [PERSON] , [INFO] , у неї є всі законні підстави просити суд стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання сина в розмірі однієї четвертої частини з усіх його видів заробітку (доходу), щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитиною повноліття, з дня подачі позову до суду, а також стягнути з відповідача на її користь судові витрати. Представник позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом [PERSON] - адвокат Головенько В.П., в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Відповідно ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. В матеріалах справи наявна заява представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом [PERSON] - адвоката Головенька В.П. за вх.№199 від 11.01.2022 (а.с.107) про розгляд справи без участі їхньої сторони, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Відповідач за первісним позовом [PERSON] та позивач за зустрічним позовом та її представник - адвокат Вітвіцький О.Ю. надали суду заяву, вх.№693 від 03.02.2022, в якій просили справу розглянути без їхньої участі. Позовні вимоги за первісним позовом задовольнити частково, а саме: відмовити в частині зміни прізвища дитини. Заявлені зустрічні позовні вимоги про стягнення аліментів підтримують та просять їх задовольнити. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Ямпільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Могилів-Подільському районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Хмельницький) в судове засідання не з`явився. Суду надано заяву за підписом начальника відділу Денисової Ю., вх.№7915 від 30.11.2021, в якій вона просить справу розглянути без її участі. Стосовно заявлених вимог покладається на розгляд суду. 25.10.2021 за вх.№7017 відповідач [PERSON] надала відзив, в якому вказала, що вона категорично заперечує проти позовних вимог в частині зміни прізвища дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Вказане прізвище дитини при реєстрації її народження, було записано з її слів у порядку ст.135 СК України. Дитина постійно проживає разом з нею, ідентифікує себе за прізвищем « [PERSON] ». Відповідач із дитиною не спілкується, прізвище, яка має сьогодні дитина - « [PERSON] », ніяким чином не порушує прав позивача як батька та на можливість брати ним участь у вихованні та утриманні дитини. Відповідач вважає, що доцільності у зміні прізвища немає. Позовні вимоги, заявлені позивачем в частині зміни прізвища дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] » є безпідставними та необґрунтованими. Щодо позовних вимог в частині визнання батьківства та у зв`язку із чим внести зміни в актовий запис про народження №61 від 01.06.2017, записавши батьком дитини [PERSON] , відповідач [PERSON] не заперечує. Заяви, клопотання: заява про вступ у справу як представника позивача у первісному позові; клопотання представника позивача за первісним позовом про витребування доказів; клопотання представника позивача про проведення підготовчого судового засідання без участі позивача та його представника; заяви представника третьої особи про розгляд справи без її участі; заява представника позивача за зустрічним позовом про відкладення розгляду справи; заява відповідача за первісним позовом про відкладення розгляду справи; заява відповідача за первісним позовом про зупинення провадження у справі; зустрічна позовна заява; заява представника позивача за первісним позовом про розгляд справи без його участі; заява позивача за зустрічним позовом про прийняття до розгляду зустрічний позов та розгляд його разом із первісним позовом; заява представника позивача за первісним позовом про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції поза межами приміщення суду. Інші процесуальні дії у справі: залишення позовної заяви без руху; відкриття загального позовного провадження, призначення підготовчого судового засідання, витребування доказів; відмова у прийнятті зустрічного позову; закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду; скасування ухвали про повернення зустрічної позовної заяви та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду; прийняття зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом та відкладення судового засідання; відмова в задоволенні заяви представника позивача за первісним позовом про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, про що постановлено ухвали окремими документами. Відповідно до ч.3 ст.223 ЦПК України суд розглянув справу за відсутності сторін, на підставі наявних доказів. Відповідно до положень ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Судом встановлено такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Із копії протоколу судового засідання від 25.07.2018 встановлено, що Ямпільський районний суд Вінницької області (суддя Любинецька-Онілова А.Г.) розглянув доручення німецького дільничного суду міста Вормс про вручення судових документів [PERSON] у вказаному судовому засіданні [PERSON] зазначила, що у неї з позивачем є спільна дитина - син, [INFO] (а.с.5). Із копії свідоцтва про зміну імені, серія [NUMBER] , виданого 01.11.2017 Ямпільським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, встановлено, що [PERSON] , [INFO] , змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с.6). Із копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України №00019106834 встановлено, що відповідно до актового запису №61, складеного 01.06.2017 Ямпільським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, батьком дитини [PERSON] , [INFO] , зазначено [PERSON] , громадянина України (а.с.7). Із копії експертного заключення про біологічне батьківство №МG18-46949/С1F1 від 24.05.2018 встановлено, що ймовірність батьківства [PERSON] стосовно дитини [PERSON] складає 99,9999% (а.с.8). Із копії рішення Дільничного суду м.Вормс по справі №3F 283/17 встановлено, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 01.04.2016 в м.Копенгагені (Данія) розірвано (а.с.9, 10). Із копії актового запису про народження №61 від 01.06.2017 встановлено, що [INFO] в місті Ямпіль Вінницької області народився [PERSON] , батьками якого зазначено [PERSON] та [PERSON] (а.с.42). Вказані докази відповідають вимогам ст.ст.76-80 ЦПК України, тобто є належними, допустимими, достовірними та достатніми. Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст.51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.5 Сімейного кодексу України Держава створює людині умови для материнства та батьківства, забезпечує охорону прав матері та батька, матеріально і морально заохочує і підтримує материнство та батьківство. Держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини. Відповідно до статті 125 Сімейного кодексу України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини; 3) за рішенням суду. Відповідно до ст.128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Тлумачення статті 128 СК України свідчить, що закон не встановлює конкретного переліку доказів для встановлення факту батьківства. Підставою для встановлення факту батьківства можуть бути будь-які відомості, що свідчать про походження дитини від даної особи, зібрані відповідно до вимог ЦПК України. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 травня 2018 року у справі №591/6441/14-ц (провадження №61-6030св18) зазначено, що доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: partial