Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-27 00:00:00

У серпні 2020 року, позивач, [PERSON] , звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до відповідача, [PERSON] , про стягнення матеріальної шкоди (збитків) у 236\~618,00 грн (двісті тридцять шість тисяч шістсот вісімнадцять гривень 00 коп.), а також стягнути з відповідача понесені позивачем судові витрати. Свій позов позивач мотивує, що причиною деформації його огорожі, встановленої на межі з земельною ділянкою [PERSON] , стала відсутність організованого водовідведення з покрівлі будівлі №\~2 (гаражу) та неналежного водовідведення будівлі [ADDRESS] , належного [PERSON] . Позовні вимоги [PERSON] обґрунтовує Висновком судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, складеного 29.07.2020 за результатом візуально-інструментального обстеження. Сума стягнення визначена позивачем відповідно до висновку про вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню паркану, вказаного експертом у зазначеному висновку. До Висновку експертизи від 29.07.2020 долучені також копія правовстановлюючого документу [PERSON] Договору купівлі-продажу житлового будинку та земельних ділянок, укладеного між гр.гр. [PERSON] та [PERSON] , посвідченого Влас\~М.С., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 15.10.2013, та копія Технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] , виданого на ім`я [PERSON] , виготовленого ТОВ\~«Інженерно-технічний центр\~«Спецбуд» станом на 30.08.2013. Відповідно до розділу «Характеристика будівель та споруд» технічного паспорту Огородження (позначені №№\~1-2), побудовані з черепашника у 2008 році. За результатами візуально-інструментального обстеження експертом Свістуновим\~І.С. встановлено, що досліджуваний паркан має відхилення від вертикально осі в напрямку до будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] . Відхилення від осі у верхній частині паркану на дату дослідження напрямку до: будинковолодіння [ADDRESS] становить до 10\~см (0,10 м) або кут нахилу в розмірі 1,97%; Будинковолодіння №\~5 становить до 13\~см (0,13\~м) або має кут нахилу в розмірі 2,57%. При цьому наявність тріщин в цокольній частині та в кадці ракушняку не виявлено. За результатами обстеження досліджуваного паркану із ділянки будинковолодіння [ADDRESS] експертом виявлено наступне (стр.\~4 дослідницької частини Висновку експертизи від 29.07.2020): від досліджуваної огорожі на відстані: - 1,5\~м 1,8\~м розташований бетонний фундамент; - 0,5\~м 1,8\~м розташована свердловина; - 1,0\~м 1,2\~м розташована каналізаційна насосна станція; - відсутні заходи щодо відведення атмосферних опадів від конструкції паркану; - поруч з парканом влаштовано газовий лічильник. Відомості щодо того як проходить система газопостачання відсутні. У Висновку експертизи від 29.07.2020 судовим експертом Свістуновим\~І.С.зроблені наступні висновки: Основною причиною деформації конструктивних елементів паркану (ознаками яких є наявність, станом на момент обстеження, відхилень від вертикалі та значний нахил конструкції), будинковолодіння [ADDRESS] , є нерівномірне осідання фундаменту, обумовлене наступними чинниками: Періодичним зволоженням ґрунтів основи, у зв`язку з: - відсутністю організованого водовідведення з покрівлі будівлі №\~2 (гаражу) та належного водовідведення будівлі [ADDRESS] ; - відсутністю заходів щодо відведення атмосферних опадів від фундаменту паркану зі сторони будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] ; - близькістю розташування каналізаційного фільтраційного колодязю будинковолодіння [ADDRESS] ; - влаштування порожнин в об`ємі ґрунту для прокладання трубопроводів будинковолодіння [ADDRESS] та можливим при цьому замоканням; Нерівномірною деформацією ґрунтової основи фундаментів внаслідок порушення її сформованого дренажно-деформованого стану, внаслідок зміни положення ґрунтових вод та інших причин; Додатковими причинами появи деформації в конструкції паркану також могли бути: - Недосконалість окремих конструктивних рішень, застосованих при будівництві паркану; - Нерівномірне розподілення існуючих навантажень на конструкцію паркану, викликану різницею рівня ґрунту будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] ; Проведення будівельних робіт, які могли б вплинути на стійкість фундаменту влаштування каналізаційних ям, прокладання трубопроводів тощо). Визначити, в якій мірі кожний із зазначених чинників окремо вплинув на деформацію паркану будинковолодіння [ADDRESS] , не видається можливим. Ухвалою Києво-Святошинського\~районного суду\~Київської області\~від 21.08.2020 відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження, призначено розгляд справи на 04.11.2020 та визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.\~ 28.01.2021 через канцелярію суду надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] до [PERSON] про зобов`язання відповідача здійснити демонтаж аварійної огорожі. У судовому засіданні, що відбулося 19.03.2021 позивач та його представник заперечували проти прийняття зустрічного позову та об`єднання його до спільного розгляду з первісним. Представник відповідача у судовому засідання просила суд прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 19.03.2021 року відповідачу відмовлено у прийнятті зустрічного позовної заяви як такої, що подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки позови містять різний зміст вимог, обставин, які підлягають доказуванню, а також їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 19.03.2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті на 10.06.2021. 17.05.2021\~через канцелярію\~суду надійшло\~клопотання представника\~відповідача про\~зупинення провадження\~у справі\~у зв`язку\~з відкриттям\~провадження у\~цивільній справі\~№\~369/6507/21\~провадження №\~2/369/4135/21\~за позовом\~ [PERSON] \~до [PERSON] \~про зобов`язання\~здійснити демонтаж\~аварійної огорожі,\~що перебуває\~в провадженні\~Києво-Святошинського\~районного суду\~Київської області. Відповідно до обґрунтування, наведеного представником відповідача у клопотанні, докази, що підтверджують порушення законодавчих вимог при проектуванні та будівництві огорожі з фундаментом, належної позивачу, були одержані після спливу строку на подачу відзиву на позов, визначеного ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.08.2020 у справі № 369/10171/20 провадження № 2/369/4268/20, та не були подані у зв`язку з цим в цьому провадженні. Без дослідження по суті питання щодо дотримання законодавчих вимог при проектуванні та будівництві належної [PERSON] огорожі та її стану, що може бути здійснене при розгляді справи за позовом №\~369/6507/21 провадження №\~2/369/4135/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] про зобов`язання здійснити демонтаж аварійної огорожі, розгляд справи № 369/10171/20 провадження №2/369/4268/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди (збитків) є передчасним, а стягнення грошових коштів на відновлювальні будівельні роботи щодо огорожі, що з самого початку за своїми конструктивними характеристиками не відповідала законодавству, є непоґрунтованим. 02.06.2021 канцелярією суду зареєстровані пояснення представника позивача від 01.06.2021, що надійшли на електронну адресу суду, із додатковими доказами, якими позивач обґрунтовував винність дій відповідача у деформації належної йому огорожі самовільно побудованими відповідачем будівлями та спорудами, а саме: відповідач не одержував дозвільні документи на будівництво будівель та споруд. На підтвердження цього факту до вказаних пояснень долучений лист Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №\~1010-578/03 від 30.03.2021, за змістом якого у Реєстрі будівельної діяльності першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, складовою частиною якого є Єдиний реєстр дозвільних документів, відсутня інформація щодо видачі документів дозвільного характеру та реєстрації документів декларативного характеру [PERSON] на об`єкти будівництва, розташовані за адресами: [ADDRESS] та [ADDRESS] . В судовому засіданні, що відбулося 10.06.2021 позивач та його представник заперечували проти задоволення судом клопотання представника відповідача від 17.05.2021. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10.06.2021 року у задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі відмовлено з підстав можливості, на думку суду, розгляду цивільної справи №369/10171/20 провадження №2/369/4268/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди (збитків) до вирішення іншої справи. 28.07.2021 через канцелярію суду надійшло клопотання представника відповідача про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву, відзив на позовну заяву, заперечення на пояснення позивача від 01.06.2021 та клопотання про виклик та допит свідків. До заперечень відповідача на пояснення позивача долучені копія Ситуаційного плану належних [PERSON] земельних ділянок №№\~3222480404:02:002:5019 та 3222480404:02:002:5255, виконаного ТОВ\~«ВВОСС» на замовлення позивача згідно Договору №\~0334/21 від 01.07.2021 про виконання топографо-геодезичних вишукувальних польових робіт із додатками, копія Висновку судового експерта Тітенка\~І.О. №\~02/11-2020 від 02.11.2020, копія листа Сектору містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації №\~17-05 від 20.11.2020 з копією Будівельного паспорту №\~548/2006р на земельну ділянку під будівництво індивідуального житлового будинку по [ADDRESS] , виданого на ім`я [PERSON] та копія листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області листом від 05.11.2020 №\~1010-3830/03. За змістом заперечень відповідача від 28.07.2021, шкода завдана не з його вини, а з причин невідповідності огорожі, зведеної [PERSON] , який в подальшому відчужив її разом з будинковолодіння по [ADDRESS] , [PERSON] , нормам законодавства у сфері регулювання містобудівної діяльності, а також державним будівельним нормам, на будівництво огорожі з фундаментом [PERSON] не отримував дозвільні документи. Окрім цього, відповідачем зауважено, що земельну ділянку з кадастровим №\~3222480404:02:002:5255 із цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка межує з земельною ділянкою [PERSON] з кадастровим №\~3222480404:02:002:0067, на межі якої виникла деформація огорожі, було придбано [PERSON] 21.12.2018 за Договором купівлі-продажу, посвідченим приватним нотаріусом КМНО Литвиненко\~Я.О. 21.12.2018 за р.№\~1116, разом з гаражем та сараєм, відсутність водовідведення з якого Позивач вважає причиною деформації огорожі (що підтверджується долученими позивачем до позову витягами з ЄДРРП). Згідно тверджень\~відповідача,\~деформація огорожі\~вже мала\~місце станом\~на початок\~літа 2017\~року та\~була укріплена\~підпорами,\~тобто до\~придбання відповідачем\~земельної ділянки\~та прокладення\~на ній\~вздовж огорожі\~водопроводу (у\~2018\~році),\~на якій\~позивач посилається\~зокрема,\~як на\~підставу деформації.\~Вказані факти\~можуть підтвердити\~свідки,\~а саме\~громадяни:\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~клопотання щодо\~виклику яких\~було подано\~представником відповідача\~28.07.2021. Свідки також можуть надати покази також щодо того, що позивач зі свого боку здійснював збільшення шару ґрунту, що призвело до різниці у висоті між підошвою фундаменту і цокольною частиною огорожі, яка стала в тому числі підставою для деформації огорожі. Про дату деформації огорожі відповідач особисто не пам`ятав, так як не був власником ні земельної ділянки з кадастровим №\~3222480404:02:002:5255 яка межує з земельною ділянкою [PERSON] з кадастровим №\~3222480404:02:002:0067, на межі якої власне і виникла деформація огорожі, [PERSON] не був також і власником сараю, з якого не був попереднім власником земельної ділянки №\~3222480404:02:002:5255 зроблене водовідведення, та до прийняття Києво-Святошинським районним судом Київської області ухвали про закриття підготовчого провадження та розгляд справи по суті 19.03.2021 та не міг на той момент згадати особи свідків та віднайти їх контакти, які б могли надати об`єктивні та достовірні свідчення на підтвердження вказаних обставин, тому клопотання про виклик та допит свідків не було подано до суду до початку розгляду справи по суті. Згідно з\~висновком геодезії\~на Ситуаційному\~плані належних\~ [PERSON] \~земельних ділянок\~№№ 3222480404:02:002:5019\~та 3222480404:02:002:5255,\~виконаному ТОВ\~«ВВОСС»\~за договором\~про виконання\~топографо-геодезичних\~вишукувальних польових\~робіт від\~01.07.2021,\~частина кам`яної огорожі з фундаментом відповідача, яка розташована на межі належної [PERSON] земельної ділянки з кадастровим №\~3222480404:02:002:0068 ( [ADDRESS] ) та належної [PERSON] земельної ділянки з кадастровим №\~3222480404:02:002:5019 ( [ADDRESS] ), розташована на території земельної ділянки Позивача, та на верхній межі ділянки №\~3222480404:02:002:5019 становить відхилення на 0,83 м. За змістом інформації, вказаної у Будівельному паспорті №\~548/2006р на земельну ділянку під будівництво індивідуального житлового будинку по [ADDRESS] , виданого на ім`я [PERSON] , та копії долученого до нього Рішення\~№\~97/2 виконавчого комітету Білогородської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області від 15.09.2006 «Про надання дозволу на будівництво житлового будинку гр.\~ [PERSON] », [PERSON] був наданий дозвіл на будівництво житлового будинку та господарчих будівель по [ADDRESS] за індивідуальним проектом на 5 кімнат, житловою площею 141,2 кв.м., загальною 464,8 кв.м. В будівельному паспорті міститься також Протокол №\~210/2006 засідання архітектурно-технічної ради відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області від 20.06.2006, з якого також вбачається, що [PERSON] наданий дозвіл на будівництво за індивідуальним проектом індивідуального житлового будинку на 5 кімнат за основними техніко-економічними показниками: житлова площа 141,20\~кв.м.; загальна площа 464,80\~кв.м.; площа забудови 280,90\~кв.м.; будівельний об`єм 1830,0\~куб.м. Отже, дозвільні документи на будівництво, що містяться в справах Києво-Святошинської районної державної адміністрації (Рішення №\~97/2 від 15.09.2006 та Протокол №\~210/2006 від 20.06.2006) не містять посилання на техніко-економічні показники господарських будівель і споруд, до яких власне відповідно до законодавства належить огорожа з фундаментом, та відомостей про розроблення проектної документації на господарські споруди. Відповідно до інформації, зазначеної у листі №\~1010-3830/03 від 05.11.2020 Департаменту ДАБІ у Київській області, що в Департаменті відсутня інформація щодо видачі Інспекціями державного архітектурного-будівельного контролю у Київській області за період з 2008 по 2011 рр. документів дозвільного характеру [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . На Висновок судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, складеного 29.07.2020 (далі Висновок експертизи від 29.07.2020), яким позивач обґрунтовує винність дій відповідача у деформації огорожі, представником [PERSON] зауважено, що на сторінці 4 дослідницької частини вказаного висновку наявні твердження, з яких вбачається, що деформація огорожі спричинена порушеннями при його будівництві колишнім власником будинковолодіння [ADDRESS] , а саме: 1)причиною періодичного зволоження ґрунтів основи огорожі є, в тому числі відсутність заходів щодо відведення атмосферних опадів від конструкції паркану на території будинковолодіння [ADDRESS] , належного [PERSON] (стр. 18 Висновку експертизи від 29.07.2020); 2)нерівномірною деформацією ґрунтової основи фундаментів внаслідок порушення її сформованого дренажно-деформованого стану, внаслідок зміни положення ґрунтових вод та інших причин (до яких можуть належати, зокрема, здійснювані [PERSON] земляні роботи щодо влаштування поруч з огорожею інженерних споруд: 1,5\~м 1,8\~м розташований бетонний фундамент; 0,5\~м 1,8\~м розташована свердловина; 1,0\~м 1,2\~м розташована каналізаційна насосна станція; поруч з парканом влаштовано газовий лічильник. Відомості щодо того як проходить система газопостачання відсутні) (стр. 19 Висновку експертизи від 29.07.2020); 3)нерівномірне розподілення існуючих навантажень на конструкцію паркану, викликану різницею рівня ґрунту будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] (внаслідок збільшення на території будинководіння [ADDRESS] [PERSON] земляного насипу та внаслідок цього збільшення тиску землі на огорожу відносно будинковолодіння із меншим рівнем землі (будинковолодіння [ADDRESS] ) (стр. 18 Висновку експертизи від 29.07.2020); 4)недосконалість окремих\~конструктивних рішень,\~застосованих при\~будівництві паркану\~(за\~змістом зауважень\~експерта,\~фундамент конструкції\~огорожі не\~був зміцнений\~арматурою,\~конструкція блоків\~з ракушняку\~не була\~обштукатурена та\~не були\~застосовані спеціальні\~гідрофобні засоби,\~зважаючи на\~гідрофобність та\~мікропористість ракушняка;\~не враховано\~навантаження, яке передається на основу огорожі, рівень промерзання ґрунту, тип ґрунтів, де розташовується огорожа, що визначається проектною документацією) (стр.\~13, 24 Висновку експертизи від 29.07.2020). Представником відповідача зауважено також, що згідно висновків, що містяться у Висновку експертизи від 29.07.2020, експерт зауважує, що визначити, в якій мірі кожний із зазначених чинників окремо вплинув на деформацію паркану будинковолодіння [ADDRESS] , не видається можливим. Відповідно до\~Висновку судового\~експерта Тітенка\~І.О.\~№\~02/11-2020\~від 02.11.2020,\~долученого як\~доказ до\~заперечень відповідача\~від 28.07.2021,\~за результатами візуально-інструментального обстеження зі сторони будинковолодіння [ADDRESS] судовим експертом Тітенко\~І.О. було встановлено, що досліджувана огорожа, яка розташована між будинковолодінням №\~3а та №\~5 представляє собою паркан із блоків черепашника (ракушняка), який влаштований на бетонному цоколі. Експертом було проведено наступні заміри габаритних розмірів, а також замовником було здійснено шурфування фундаменту досліджуваного паркану зі сторони будинковолодіння [ADDRESS] та встановлено наступне: - глибина закладання фундаменту від підошви фундаменту до спланованого рівня землі становить 30 см (0,3 м); - середня висота цоколя від спланованого рівня землі до верхньої частини цоколя становить 50-70 см (0,5-0,7 м); - висота від цоколя до верхньої частини огорожі становить 2,3 м. Експерт звертає увагу, що рівень планування ґрунту відносно горизонту рівня огорожі вздовж паркану відрізняється, тому висота рівня цоколя зазначена в діапазоні. Всього висота огорожі з цоколем зі сторони будинковолодіння [ADDRESS] становить від 2,8\~м до 3\~м. Разом з тим під час проведення візуально-інструментального обстеження досліджуваної огорожі було здійснено замір висоти огорожі зі сторони садиби [ADDRESS] , що коливається в діапазоні від 2,35 м до 2,60 м. За результатами проведення будівельно-технічної експертизи судовим експертом Тітенко\~І.О. були зроблені наступні висновки: 1.Досліджувана огорожа із ракушняка (черепашника), яка розташована на. Межі будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] у відповідності до вимог нормативних документів відноситься до споруд та є об`єктом нерухомого майна, переміщення яких без її знецінення є неможливим. 2.Для будівництва об`єктів містобудування вимогами нормативних документів, які діяли станом на 2008 рік, передбачено розроблення проектної документації та отримання дозвільної документації. 3.Влаштована огорожа не відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (зокрема, вимогам щодо надійності та безпечності, санітарним нормам та правилам, місцевим правил забудови), чинним на момент будівництва, а саме: станом на 2008 рік. Перелік невідповідностей наведено в дослідницькій частині висновку. 4.Конструктивні особливості огорожі залежать від прийнятих конструктивних рішень, які визначаються проектною документацією в залежності від геологічних характеристик ґрунтів з обов`язковим забезпеченням стійкості, міцності та просторової жорсткості конструкцій споруди. 5.Причиною виникнення деформацій конструктивних елементів паркану (ознаками яких є наявність, станом на момент обстеження, відхилень від вертикалі та значний нахил конструкцій) є нерівномірне осідання фундаменту, обумовлене наступними чинниками: -неналежна глибина закладання фундаменту (вимогами нормативних документів передбачено проектувати фундаменти, в більшій частині випадків, глибше рівня промерзання ґрунтів який в Київській області в середньому 0,8 0,9 м, а в даному випадку фактична глибина закладання фундаменту становить в середньому 0,3 м зі сторони будинковолодіння [ADDRESS] ); -недосконалість окремих конструктивних рішень, зокрема, відсутність температурних і деформаційних швів; -періодичним зволоженням ґрунтів основи, що відбувається у зв`язку з відсутності заходів щодо відведення атмосферних опалів від фундаменту паркану зі сторони будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] (відсутнє вимощення) та відсутністю дренажної системи під фундаментом та в самому фундаменті огорожі, яка б відводила ґрунтові води; -нерівномірною деформацією ґрунтової основи фундаментів внаслідок порушення її сформованого напружено-деформованого стану, внаслідок зміни положення рівня ґрунтових вод та інших причин; -нерівномірне розподілення існуючих навантажень на конструкцію паркану викликану різницею рівня ґрунту будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] ; -відсутність проектної документації, в якій профільні фахівці (конструктори, архітектори, проектанти) розробили би технологічні рішення, щодо будівництва паркану у відповідності до вимог діючих нормативних документів та з урахуванням конструктивних особливостей будівництва паркану з ракушняка з такою значною довжиною огорожі. Визначити, в якій мірі кожний із зазначених чинників окремо вплинув на деформацію паркану будинковолодіння [ADDRESS] , не вбачається можливим. 6.Стан конструктивних елементів досліджуваної огорожі, що розташована на межі будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] характеризується як «аварійний» /категорія технічного стану «4» (тобто, аварійний стан, потрібне негайне розвантаження конструкції та влаштування тимчасових кріплень, заміна аварійних конструкцій/. У судовому засіданні 30.07.2021 судом відмовлено представнику відповідача у поновленні строку на подання відзиву на позов та повернуто відзив з підстав закінчення підготовчого провадження у справі, а також задоволено клопотання про виклик та допит свідків від 28.07.2021. З приводу порушення строків на подання клопотання про виклик та допит свідків поза межами підготовчого провадження представником відповідача пояснено, що вона особисто не знала що її клієнт, відповідач, не будував сарай та гараж, відсутність заходів водовідведення з яких, на думку позивача, є причиною деформації належної позивачу огорожі, з документів на нерухоме майно відповідача ця інформація не вбачається, оскільки нерухоме майно не введено в експлуатацію. Гараж та сарай вже знаходились на земельній ділянці, яку відповідач придбав наприкінці 2018 року, а огорожа вже була в стані деформації на момент придбання земельної ділянки, що виключає відповідальність відповідача згідно з ч.ч. 1, 2 ст.\~1166 Цивільного кодексу України. Про дату деформації огорожі відповідач також не пам`ятав доки не виникла потреба в обґрунтуванні правової позиції при підготовці процесуальних документів по суті справи у інших цивільних справах, що стосуються питання деформації огорожі [PERSON] та які знаходяться в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області. У судовому засіданні, яке було призначено на 13.08.2021 судом за участю сторін та їх представників були допитані свідки. Свідок [PERSON] , суду пояснив, що він знає обох сторін, стосунки з обома сторонами нормальні. Наскільки відомо свідку, коли будували огорожу, то при будівництві була порушена технологія. Коли будувалась огорожа, сторони справи не були присутні при цьому. Свідком повідомлено, що точну дату придбання відповідачем земельної ділянки він не пам`ятає, але приблизно 4-5 років назад. Свідком повідомлено, що на земельній ділянці [PERSON] , суміжній з земельною ділянкою [PERSON] , де виникла деформація огорожі, на момент придбання земельної ділянки [PERSON] сарай вже був побудований попереднім власником. Свідок не був на території земельних ділянок сторін. Свідок бачив, що на територію земельної ділянки, належної на даний момент [PERSON] , вантажними машинами завозили грунт. Рівень грунту перед будівництвом будинку, належного [PERSON] , та земельної ділянки [PERSON] , був однаковим по дорозі. Свідок [PERSON] , суду пояснив, що сусід коли його підвозив, то показав як будувався і паркан, який вже був підпертий палками, але це було років 3 чи, може 4 назад. Про різницю рівня грунту між земельними ділянками [PERSON] та [PERSON] не відомо, оскільки свідок не був в [PERSON] , але до цього рівень землі між сусідами був однаковий, це відомо йому, бо він проживає в селі з 1975\~року. Свідок повідомив, що бачив як завозився грунт на подвір`я до [PERSON] великі машини, камази, завозили грунт. Свідком також повідомлено, що сарай та гараж, розташовані на земельній ділянці [PERSON] , був побудований в 1980 роках. Сарай будувався колишнім власником будинковолодіння. Свідок [PERSON] , суду пояснив, що він [PERSON] знає, а з [PERSON] він не знайомий та повідомив, що огорожа будувалась, коли будувалась хата, попереднім хазяїном, якого звали [PERSON] , у якого позивач в подальшому придбав будинок. Він вперше відвідав земельну ділянку [PERSON] та побачив деформацію огорожі 2 роки назад, десь у 2018 році. Він відвідував будинковолодіння [PERSON] , коли виконував роботи щодо штукатурки будинку. На момент штукатурки будинку вже була наявна деформацію будинку, огорожа побудована з ракушки (черепашник), огорожа не оштукатурена, не годиться і найближчим часом може впасти. Свідком [PERSON] повідомлено, що паркан метри три від дороги і паркан нахилений дугою у бік [PERSON] за сараєм і укріплений палками. На території будинковолодіння у [PERSON] свідок не був. На запитання представника позивача чи відомо йому про зменшення шару грунту свідком повідомлено, що у [PERSON] землю не копали. У [PERSON] він бачив що землю завозили, коли не було ще лицьової частини огорожі, а що там робилось він не знає. Свідок [PERSON] , суду пояснив, що перебуває з сторонами у сусідських відносинах. Свідком повідомлено, що ще коли попередній власник будинковолодіння [PERSON] будував паркан, каміння з огорожі вже падало. Його батько підходив до сусіда і говорив, що при будівництві порушені норми всі державні будівельні норми, більше двох метрів паркан не можна будувати. Попередній власник обіцяв зробити проект або знести зайве, але після смерті батька свідка ситуація з огорожею залишились незмінною. До суду в судовому засіданні 02.11.2021 року представником відповідача надана копія Рішення Виконавчого комітету Білогородської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області №\~65/2 від 28.05.2003 «Про узаконення самовільно побудованих: гаража, літньої кухні, лазні та прибудови до житлового будинку по [ADDRESS] », за змістом якого були узаконені самовільно побудовані [PERSON] гараж розмірами 6,87х5,45\~м, літня кухня розмірами 4,25-х5,26\~м, лазню розмірами 4,65х4,23+1,82х2,88\~м та прибудови до житлового будинку розмірами 4,79х7,20\~м. Пунктом 2 вказаного рішення було передбачено внесення відповідних змін до інвентаризаційної справи будинковолодіння гр.\~ [PERSON] , яка з пояснень представника відповідача міститься матеріалах інвентаризаційної справи №\~1721 на садибу по [ADDRESS] , оригінал якої є в справах в КП\~«Бюро технічної інвентаризації Києво-Святошинської районної ради Київської області». В судовому засіданні 28.01.2022 в ході судових дебатів представник позивача та позивач підтримали позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач та його представник у його засіданні заперечували проти заявлених позовних вимог та просили суд відмовити в їх задоволенні в повному обсязі. Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні докази у справі, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності, вислухавши пояснення сторін у справі, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтями 12, 13 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності та диспозитивності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновками експертів. Згідно ч.1 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, які мають значення для правильного вирішення спору. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. За змістом ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд зокрема вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати. Судом за висновками судових експертиз судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020, складеного 29.07.2020 та судового експерта Тітенка\~І.О. №\~02/11-2020 від 02.11.2020, документів, долучених до вказаних експертиз, інших документів, поданих сторонами та показів свідків, встановлено наступне. Відповідно до розділу «Характеристика будівель та споруд» технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] , виданого на ім`я [PERSON] , виготовленого ТОВ\~«Інженерно-технічний центр\~«Спецбуд» станом на 30.08.2013, що міститься в матеріалах Висновку судової судового експерта Свістунова\~І.С., яким позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, огородження, належне позивачу, побудоване колишнім власником будинковолодіння, [PERSON] , з черепашника у 2008 році. За змістом висновків судових експертів Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020, складеного 29.07.2020 та судового експерта Тітенка\~І.О. №\~02/11-2020 від 02.11.2020, судом встановлено наступні габаритні розміри огорожі: -глибина закладання фундаменту від підошви фундаменту до спланованого рівня землі становить 30 см (0,3 м) (стр. 6 Висновку судового експерта Тітенка\~І.О. №\~02/11-2020 від 02.11.2020); -висота цоколя від спланованого рівня землі до верхньої частини цоколя становить 50-70 см (0,5-0,7 м) (стр. 6 Висновку судового експерта Тітенка\~І.О. №\~02/11-2020 від 02.11.2020; стр. 6 Висновку судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020 від 29.07.2020); -висота фундаменту (бетонної основи) від підошви до кладки з ракушняка 0,9 м (стр. 6 Висновку судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020 від 29.07.2020); -висота від цоколя до верхньої частини огорожі із блоків черепашника становить 2,3\~м (стр. 6 Висновку судового експерта Тітенка\~І.О. №\~02/11-2020 від 02.11.2020; стр. 7 Висновку судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020 від 29.07.2020); -висота огорожі від рівня землі становить від 2,8 м до 3\~м (стр. 6 Висновку судового експерта Тітенка\~І.О. №\~02/11-2020 від 02.11.2020; стр. 7 Висновку судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020 від 29.07.2020). За результатом судового експертного дослідження судовим експертом Тітенко\~І.О., здійсненого ним у межах питань, що можуть ставитися на вирішення будівельно-технічної експертизи згідно з підпунктом 5.1.1 п. 5.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998\~ №\~53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від\~26.12.2012 № 1950/5), були зроблені наступні висновки: \~ \~ \~ \~Досліджувана огорожа із ракушняка (черепашника), яка розташована на. Межі будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] у відповідності до вимог нормативних документів відноситься до споруд та є об`єктом нерухомого майна, переміщення яких без її знецінення є неможливим. \~ \~ \~ \~Для будівництва об`єктів містобудування вимогами нормативних документів, які діяли станом на 2008 рік, передбачено розроблення проектної документації та отримання дозвільної документації. \~ \~ \~ \~Влаштована огорожа не відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (зокрема, вимогам щодо надійності та безпечності, санітарним нормам та правилам, місцевим правил забудови), чинним на момент будівництва, а саме: станом на 2008 рік. Перелік невідповідностей наведено в дослідницькій частині висновку. \~ \~ \~ \~Конструктивні особливості огорожі залежать від прийнятих конструктивних рішень, які визначаються проектною документацією в залежності від геологічних характеристик ґрунтів з обов`язковим забезпеченням стійкості, міцності та просторової жорсткості конструкцій споруди. \~ \~ \~ \~Причиною виникнення деформацій конструктивних елементів паркану (ознаками яких є наявність, станом на момент обстеження, відхилень від вертикалі та значний нахил конструкцій) є нерівномірне осідання фундаменту, обумовлене наступними чинниками: -неналежна глибина закладання фундаменту (вимогами нормативних документів передбачено проектувати фундаменти, в більшій частині випадків, глибше рівня промерзання ґрунтів який в Київській області в середньому 0,8 0,9 м, а в даному випадку фактична глибина закладання фундаменту становить в середньому 0,3 м зі сторони будинковолодіння [ADDRESS] ); -недосконалість окремих конструктивних рішень, зокрема, відсутність температурних і деформаційних швів; -періодичним зволоженням ґрунтів основи, що відбувається у зв`язку з відсутності заходів щодо відведення атмосферних опалів від фундаменту паркану зі сторони будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] (відсутнє вимощення) та відсутністю дренажної системи під фундаментом та в самому фундаменті огорожі, яка б відводила ґрунтові води; -нерівномірною деформацією ґрунтової основи фундаментів внаслідок порушення її сформованого напружено-деформованого стану, внаслідок зміни положення рівня ґрунтових вод та інших причин; -нерівномірне розподілення існуючих навантажень на конструкцію паркану викликану різницею рівня ґрунту будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] ; -відсутність проектної документації, в якій профільні фахівці (конструктори, архітектори, проектанти) розробили би технологічні рішення, щодо будівництва паркану у відповідності до вимог діючих нормативних документів та з урахуванням конструктивних особливостей будівництва паркану з ракушняка з такою значною довжиною огорожі. Визначити, в якій мірі кожний із зазначених чинників окремо вплинув на деформацію паркану будинковолодіння [ADDRESS] , не вбачається можливим. За результатом судового експертного дослідження судовим експертом Свістуновим\~І.С., були зроблені наступні висновки: Основною причиною деформації конструктивних елементів паркану (ознаками яких є наявність, станом на момент обстеження, відхилень від вертикалі та значний нахил конструкції), будинковолодіння [ADDRESS] , є нерівномірне осідання фундаменту, обумовлене наступними чинниками: - Періодичним зволоженням ґрунтів основи, у зв`язку з: - відсутністю організованого водовідведення з покрівлі будівлі №\~2 (гаражу) та належного водовідведення будівлі [ADDRESS] ; - відсутністю заходів щодо відведення атмосферних опадів від фундаменту паркану зі сторони будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] ; - близькістю розташування каналізаційного фільтраційного колодязю будинковолодіння [ADDRESS] ; -влаштування порожнин в об`ємі ґрунту для прокладання трубопроводів будинковолодіння [ADDRESS] та можливим при цьому замоканням; - Нерівномірною деформацією ґрунтової основи фундаментів внаслідок порушення її сформованого дренажно-деформованого стану, внаслідок зміни положення ґрунтових вод та інших причин; Додатковими причинами появи деформації в конструкції паркану також могли бути: -Недосконалість окремих конструктивних рішень, застосованих при будівництві паркану; -Нерівномірне розподілення існуючих навантажень на конструкцію паркану, викликану різницею рівня ґрунту будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] ; -Проведення будівельних робіт, які могли б вплинути на стійкість фундаменту влаштування каналізаційних ям, прокладання трубопроводів тощо). Визначити, в якій мірі кожний із зазначених чинників окремо вплинув на деформацію паркану будинковолодіння [ADDRESS] , не видається можливим. На сторінці 4 дослідницької частини вказаного висновку наявні твердження, з яких вбачається, що деформація огорожі спричинена порушеннями при його будівництві колишнім власником будинковолодіння [ADDRESS] , [PERSON] , а саме: -причиною періодичного зволоження ґрунтів основи огорожі є, в тому числі відсутність заходів щодо відведення атмосферних опадів від конструкції паркану на території будинковолодіння [ADDRESS] (стр. 18 Висновку судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020 від 29.07.2020); -нерівномірною деформацією ґрунтової основи фундаментів внаслідок порушення її сформованого дренажно-деформованого стану, внаслідок зміни положення ґрунтових вод та інших причин (до яких можуть належати, зокрема, здійснювані [PERSON] земляні роботи щодо влаштування поруч з огорожею інженерних споруд: 1,5\~м 1,8\~м розташований бетонний фундамент; 0,5\~м 1,8\~м розташована свердловина; 1,0\~м 1,2\~м розташована каналізаційна насосна станція; поруч з парканом влаштовано газовий лічильник. Відомості щодо того як проходить система газопостачання відсутні) (стр. 19 Висновку судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020 від 29.07.2020); -нерівномірне розподілення існуючих навантажень на конструкцію паркану, викликану різницею рівня ґрунту будинковолодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] (внаслідок збільшення на території будинководіння [ADDRESS] [PERSON] земляного насипу та внаслідок цього збільшення тиску землі на огорожу відносно будинковолодіння із меншим рівнем землі (будинковолодіння [ADDRESS] ) (стр. 18 Висновку судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020 від 29.07.2020); -недосконалість окремих\~конструктивних рішень,\~застосованих при\~будівництві паркану\~(фундамент\~конструкції огорожі\~не був\~зміцнений арматурою,\~конструкція блоків\~з ракушняку\~не була\~обштукатурена та\~не були\~застосовані спеціальні\~гідрофобні засоби,\~зважаючи на\~гідрофобність та\~мікропористість ракушняка;\~не враховано\~навантаження, яке передається на основу огорожі, рівень промерзання ґрунту, тип ґрунтів, де розташовується огорожа, що визначається проектною документацією) (стр.\~13, 24 Висновку судового експерта Свістунова\~І.С. №\~538/07/2020 від 29.07.2020). Зважаючи на викладене, суд прийшов до висновку, що за змістом висновки судових експертів Свістунова І.С. та Тітенка\~І.О. про причини деформації огорожі відповідають один одному. Судом також встановлено, що при будівництві огорожі з фундаментом колишнім власником будинковолодіння по [ADDRESS] , [PERSON] , не отримувалися дозвільні документи на її будівництво та здійснення будівельних робіт, що підтверджується листом Сектору містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації №\~17-05 від 20.11.2020 з копією Будівельного паспорту №\~548/2006р на земельну ділянку під будівництво індивідуального житлового будинку по [ADDRESS] , виданого на ім`я [PERSON] та листом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області листом від 05.11.2020 №\~1010-3830/03. Окрім цього,\~судом також\~встановлено,\~що частина кам`яної огорожі з фундаментом позивача, яка розташована на межі належної [PERSON] земельної ділянки з кадастровим №\~3222480404:02:002:0068 ( [ADDRESS] ) та належної [PERSON] земельної ділянки з кадастровим №\~3222480404:02:002:5019 ( [ADDRESS] ), розташована на території земельної ділянки [PERSON] , та на верхній межі ділянки №\~3222480404:02:002:5019 становить відхилення на 0,83 м, що підтверджується висновком геодезії на Ситуаційному плані належних [PERSON] земельних ділянок №№ 3222480404:02:002:5019 та 3222480404:02:002:5255, виконаному ТОВ\~«ВВОСС» за договором про виконання топографо-геодезичних вишукувальних польових робіт від 01.07.2021. Судом окрім цього встановлено також, що [PERSON] не отримував документ дозвільного характеру, а також не реєстрував документ декларативного характеру на об`єкти будівництва, розташовані за адресами: [ADDRESS] та [ADDRESS] , що підтверджується листом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №\~1010-578/03 від 30.03.2021. Показами свідків встановлено, що деформація огорожі мала місце ще на момент її будівництва у 2008 році і в подальшому у зв`язку з аварійним станом у 2016 році була укріплена підпорами, тобто до придбання [PERSON] земельної ділянки із кадастровим №\~3222480404:02:002:5255 із цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка межує з земельною ділянкою [PERSON] з кадастровим №\~3222480404:02:002:0067, на межі якої виникла деформація огорожі (що вбачається з Договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Литвиненко\~Я.О. 21.12.2018 за р.№\~1116). Гараж та сарай, розташовані на земельній ділянці [PERSON] , відсутність заходів водовідведення з яких позивач вважає причиною деформації його огорожі, було збудовано до зведення [PERSON] огорожі згідно показів свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Показами свідків та висновками судових експертів також встановлено факт збільшення рівня грунту позивачем на території будинководіння по [ADDRESS] , що було додатковими причинами деформації огорожі. Згідно з ч.\~1 ст.\~375 ЦК, власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Право власника\~на забудову\~здійснюється ним\~за умови\~додержання архітектурних,\~будівельних,\~санітарних,\~екологічних та\~інших норм\~і правил,\~а також\~за умови\~використання земельної\~ділянки за\~її цільовим\~призначенням (ч.\~3 ст. 375 ЦК). Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються статтею 376 цього Кодексу (ч.ч 4 ст.375 ЦК). Відповідно до ч. 1 ст.\~376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього (ч.\~2 ст. 376 ЦК України). Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно (ч.\~3 ст.\~376 ЦК України). Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок (ч.\~4 ст. 376 ЦК). Згідно з ч.\~7 ст.\~376 ЦК, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. Згідно з ст.\~181 Цивільного кодексу України, земельні ділянки, а також об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення належать до нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості). Аналогічне за змістом визначення нерухомості містить ч.\~1 ст.\~5 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, відповідно до якої у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення. Згідно з п.\~2 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації\~об`єктів нерухомого майна, затвердженої Наказом Держбуду України 24.05.2001 № 127, огорожі, ворота та хвіртки визначені як господарські споруди, що підлягають технічній інвентаризації. Відповідно до п. 1 Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, затвердженого і введеного в дію Наказом Держстандарту України від 17.08.2000 №\~507, споруди - це будівельні системи, пов`язані з землею, які створені з будівельних матеріалів, напівфабрикатів, устаткування та обладнання в результаті виконання різних будівельно-монтажних робіт. Згідно з ст.\~3 Закону України Про основи містобудування (в редакції, чинній на момент будівництва огорожі - 2008 рік), споруди належать до об`єктів містобудування. Таким чином, огорожа з фундаментом є об`єктом нерухомого майна та спорудою за функціональним використанням, та належить до об`єктів містобудування. Нормативними актами з питань регулювання містобудівної діяльності (чинними станом на 2008 рік/в редакції, чинній станом на 2008 рік) було передбачено отримання дозвільних документів на будівництво споруди з фундаментом. Відповідно до ст.\~24 Закону України «Про планування та забудову територій», фізичні та юридичні особи, які мають намір здійснити будівництво об`єктів містобудування на земельних ділянках, що належать їм на праві власності чи користування, зобов`язані отримати від виконавчих органів відповідних рад, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, у разі делегування їм таких повноважень відповідними радами, дозвіл на будівництво об`єкта містобудування (далі - дозвіл на будівництво). Дозвіл на будівництво дає право замовникам на отримання вихідних даних на проектування, здійснення проектно-вишукувальних робіт та отримання дозволу на виконання будівельних робіт у порядку, визначеному цим Законом. Дозвіл на будівництво надається на підставі комплексного висновку щодо відповідності запропонованого будівництва містобудівній документації, державним будівельним нормам, місцевим правилам забудови (далі - комплексний висновок). Згідно з ст.\~27 Закону України «Про планування та забудову територій», фізичні та юридичні особи, які отримали дозвіл на будівництво об`єкта містобудування, мають право на одержання вихідних даних на проектування цього об`єкта та здійснення проектно-вишукувальних робіт. Громадянам, які є власниками (користувачами) земельних ділянок у селах, селищах та містах районного значення, спеціально уповноважений орган з питань містобудування та архітектури може надавати будівельний паспорт об`єкта містобудування та погоджувати проектну документацію на будівництво об`єкта містобудування без попереднього надання архітектурно-планувального завдання та технічних умов щодо його інженерного забезпечення. Перелік об`єктів містобудування, щодо яких застосовується спрощена процедура, а також порядок надання будівельного паспорта встановлюються регіональними правилами забудови. Відповідно до п.\~5.101 Правил забудови Київської області, схваленими розпорядженням Київської обласної державної адміністрації від 19.12.2006 №1060, вихідні дані комплектується у будівельний паспорт у чотирьох примірниках і реєструються органом містобудування і архітектури, яким затверджується архітектурно-планувальне завдання (далі\~\~АПЗ). Перший примірник вихідних даних надається замовнику, другий - проектувальнику, третій і четвертий зберігаються в архівах місцевих органів містобудування та архітектури. Будівельний паспорт складається із правовстановлюючих документів на землю, рішення виконавчого комітету сільської, селищної, міської ради про надання дозволу на будівництво, генерального плану земельної ділянки, проекту житлового будинку масового (повторного) застосування або індивідуального, розробленого, погодженого і затвердженого згідно з державними будівельними нормами (п.\~5.104.2\~Правил). Генеральний план земельної ділянки виконується на топооснові в М 1:500, на якій повинні бути нанесені всі існуючі та запроектовані будівлі і споруди на даній ділянці та на суміжних, відстані та прив`язка споруд і зелених насаджень до меж земельної ділянки, існуючих інженерних мереж, їх охоронні зони, а також до споруд на суміжних земельних ділянках з урахуванням містобудівних, санітарних, протипожежних та інших вимог, червоні лінії, лінії забудови, інші існуючі обмеження та обтяження. Генеральний план земельної ділянки погоджується відповідним органом містобудування і архітектури. Будівельний паспорт підписується керівником підприємства, яке його розробляло, і погоджується з пожежною, санітарною службами та начальником органу містобудування та архітектури райдержадміністрації (міської ради) виключно у складі комісії (п.\~5.104.5\~Правил). Дозвіл на будівництво надавав право замовникам на отримання дозволу на виконання будівельних робіт у територіальному органі Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Відповідно до ст.\~29 Закону, дозвіл на виконання будівельних робіт - це документ, що засвідчує право забудовника та підрядника на виконання будівельних робіт, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд, видачу ордерів на проведення земляних робіт. Дозвіл на виконання будівельних робіт надається інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю, які ведуть реєстр наданих дозволів. Дозвіл на виконання будівельних робіт надається на підставі: проектної документації, погодженої та затвердженої в порядку, визначеному законодавством; документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, а у разі, якщо замовник (забудовник) не є власником чи користувачем земельної ділянки, також подається нотаріально засвідчена згода власника земельної ділянки на забудову цієї ділянки, а якщо ділянка перебуває у користуванні, - нотаріально засвідчені згоди власника та користувача земельної ділянки на її забудову; рішення виконавчого органу відповідної ради або місцевої державної адміністрації про дозвіл на будівництво об`єкта містобудування; документа про призначення відповідальних виконавців робіт та відомостей про здійснення авторського та технічного нагляду. Перелік будівельних робіт, на виконання яких не вимагається дозвіл, визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань архітектури та містобудування (ч.\~8 ст.\~29 Закону). Пунктом\~4 Положення про порядок надання дозволу на виконання будівельних робіт, затвердженого Наказом Держбуду України 05.12.2000 №\~273, чинного на момент будівництва [PERSON] житлового будинку та кам`яної огорожі з фундаментом, встановлений наступний перелік будівельних робіт на які не вимагається дозвіл: 4.1. Поточний ремонт будівель та споруд без зміни призначення приміщень. 4.2. Капітальний ремонт та реконструкція повітряних лінійних електромереж. 4.3. Відновлення просілого або влаштування нового мостіння навкруги будівлі з метою охорони ґрунту під фундаментами від розмивання або перезволоження. 4.4. Захист мереж від електрокорозії. 4.5. Відновлення або улаштування нових тротуарів. 4.6. Відновлення або улаштування нових прибудинкових проїзних доріг. 4.7. Улаштування дитячих майданчиків, майданчиків для відпочинку людей, озеленення прибудинкової території. Будівництво спортивних майданчиків у дворах, а також у межах мікрорайонів. 4.8. Улаштування декоративної огорожі висотою до 1 метра навколо майданчиків літніх кафе (літні майданчики для торгівлі і обслуговування населення без навісів). 4.9. Тимчасові будівлі та споруди, зведення яких не потребує виконання робіт з улаштування фундаментів. 4.10. Проведення робіт, пов`язаних із ліквідацією аварій (обрушень) та відновленням функціонування об`єктів для забезпечення життєдіяльності населення при надзвичайних ситуаціях. Здійснення будівельних робіт на об`єктах містобудування без дозволу на виконання будівельних робіт або його перереєстрації, а також здійснення не зазначених у дозволі будівельних робіт вважається самовільним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно з законодавством (ч.\~10 ст.\~29 Закону). Отже, за змістом законодавства, як чинного на момент зведення огорож (парканів), різниця між огорожею (парканом) як тимчасовою спорудою, яка не потребує дозвільних документів на будівництво об`єкта містобудування та здійснення будівельних, та спорудою, що потребує отримання вказаних дозвільних документів, а також прийняття в експлуатацію в подальшому такої споруди, є наявність або відсутність фундаменту у огорожі (паркану). З огляду\~на наведені\~вище вимоги\~законодавства,\~чинного на\~момент будівництва\~ [PERSON] \~кам`яної огорожі\~з фундаментом\~на земельній\~ділянці,\~що межує\~з земельною\~ділянкою [PERSON] ,\~для будівництва\~житлового будинку\~з господарськими\~спорудами (до\~яких належить\~відповідно до\~законодавства кам`яна\~огорожа з\~фундаментом) [PERSON] мав отримати дозвіл на будівництво у відділі містобудування Києво-Святошинської районної державної адміністрації та дозвіл на виконання будівельних робіт у інспекції Держархбудконтролю Київської області, що не було зроблено. Судом також встановлено факт порушення державних будівельних норм при зведенні [PERSON] огорожі зважаючи на наступне. Відповідно до ст. 9 Закону України Про архітектурну діяльність від 20.05.1999 №\~687-XIV (в редакції від 01.01.2008), будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, місцевих правил забудови населених пунктів у порядку, визначеному статтею 24 Закону України "Про планування і забудову територій". Статтею 20 Закону України «Про планування та забудову територій» від 20.04.2000 №\~1699-III, що діяв до 12.03.2011 (в редакції від 01.01.2008), було передбачено, що нормативне регулювання планування, забудови та іншого використання територій полягає у прийнятті нормативно-правових актів, зокрема державних будівельних норм, відомчих нормативних документів, регіональних і місцевих правил забудови. Державні будівельні норми та інші нормативно-правові акти з питань планування і забудови територій є обов`язковими для суб`єктів містобудування. Згідно з ст.\~21 Закону України «Про планування та забудову територій» від 20.04.2000 №\~1699-III, регіональні правила забудови розробляються на основі типових регіональних правил забудови, затверджених спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань архітектури та містобудування. Регіональні правила забудови є обов`язковими для суб`єктів містобудування на території відповідного регіону (крім міст обласного значення, республіканського значення Автономної Республіки Крим у разі затвердження відповідними радами місцевих правил забудови, а також міст Києва та Севастополя). Відповідно до\~ст.\~ 5 Закону України «Про основи містобудування» від 16.11.1992 №\~2780-XII (в редакції від 01.01.2008), при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил, регіональних і місцевих правил забудови; розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів. Пунктом 5.104.4. Правил забудови території Київської області, схвалених розпорядженням Київської обласної державної адміністрації від 19.12.2006 №1060, встановлено, що улаштування огорож земельних ділянок здійснюється з урахуванням нормативних вимог щодо інсоляції територій суміжних земельних ділянок. При виборі архітектурних рішень щодо огорож повинні бути взяті до уваги такі факторі як провітрювання території, забезпечення необхідної інсоляції рослин, водовідвід з території. В загальному випадку дозволяється облаштовувати огорожу висотою до 1,6 м. При цьому не менше 30\~% площі огорожі повинно бути світлопрозорою, а глухі частини огорожі не повинні затіняти території суміжних земельних ділянок більше доцільного для росту рослин часу. Застосування глухих огорож, а також огорож більшої висоти повинно оформлюватись відповідним проектом з врахуванням містобудівної ситуації. Проект має погоджуватись місцевим органом містобудування і архітектури. Конкретні вимоги щодо архітектурного вирішення огорож (висоти, конструкції, матеріалу) у населеному пункті або його окремих районах повинні бути визначені в місцевих правилах забудови (у разі їх затвердження). Пунктом 2 СН 441-72* «Вказівки з проектування огорожі майданчиків і ділянок підприємств, будівель і споруд» (від 26.05.1972, чинні до 01.11.2014), було передбачено, що огородження слід проектувати тільки у випадках, коли вимагається умовами експлуатації та охорони підприємств, будівель та споруд, з урахування вимог архітектурно-планувальних завдань. Висота огородження повинна бути не більше\~2\~м. Згідно з п.\~1.1 СНіП 2.02.01-83 Основи будівель та споруд, затвердженими постановою Державного комітету ради міністрів СССР у справах будівництва від 05.12.1983 №\~311 (чинні до 01.07.2009), основи споруд повинні проектуватися на підставі: а) результатів інженерно-геодезичних, інженерно-геологічних і інженерно-гідрометеорологічних вишукувань для будівництва; б) даних, що характеризують призначення, конструктивні і технологічні особливості споруди, навантаження, що діють на фундаменти, і умови його експлуатації; в) техніко-економічного порівняння можливих варіантів проектних рішень (з оцінкою за приведеними витратами) для прийняття варіанту, що забезпечує найбільш повне використання міцності і деформаційних характеристик ґрунтів і фізико-механічних властивостей матеріалів фундаментів або інших підземних конструкцій. При проектуванні основ і фундаментів необхідно враховувати місцеві умови будівництва, а також наявний досвід проектування, будівництва та експлуатації споруд у аналогічних інженерно-геологічних і гідрогеологічних умовах. 2.25. Глибина закладення фундаментів повинна прийматися з урахуванням: призначення і конструктивних особливостей проектованого споруди, навантажень і впливів на його фундаменти; глибини закладення фундаментів прилеглих споруд, а також глибини прокладки інженерних комунікацій; існуючого і проектованого рельєфу території, що забудовується; інженерно-геологічних умов майданчика будівництва (фізико-механічних властивостей ґрунтів, характеру нашарувань, наявності шарів, схильних до ковзання, кишень вивітрювання, карстових порожнин та ін.); гідрогеологічних умов майданчика і можливих їх змін в процесі будівництва і експлуатації споруди (пп.2.17-2.24); можливого розмиву ґрунту у опор споруд, що зводяться в руслах річок (мостів, переходів трубопроводів і т.п.); глибини сезонного промерзання ґрунтів. Пунктом 2.26 СНіП 2.02.01-83 Основи будівель та споруд встановлено, що нормативна глибина сезонного промерзання ґрунту приймається рівною середній з щорічних максимальних глибин сезонного промерзання ґрунтів (за даними спостережень за період не менше 10 років) на відкритій, оголеною від снігу горизонтальній площадці при рівні підземних вод, розташованому нижче глибини сезонного промерзання ґрунтів. Згідно відомостей, наведених у висновку судового експерта Тітенка\~І.О., глибина промерзання ґрунту в Київській області становить с середньому 0,8 - 0,9 м. Частиною\~1 ст.\~375 Цивільного кодексу України (далі ЦК) встановлено, що власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням (ч.\~3 ст. 375 ЦК). Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються статтею 376 цього Кодексу (ч.ч 4 ст.375 ЦК). Відповідно до ч. 1 ст.\~376 ЦК, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Згідно з ч.\~1 ст. 1166 Цивільного кодексу України (далі ЦК), майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст.\~1166 ЦК). Отже, враховуючи наведене, суд робить висновок, що належна позивачу огорожа була деформована не з вини відповідача. Отже, належна [PERSON] кам`яна огорожа з фундаментом, за змістом ст.ст. 375 та 376 ЦК є така, що зведена самовільно та порушує в тому числі право власності [PERSON] , оскільки частина її зведена на належній [PERSON] земельній ділянці. За роз`ясненнями пункту\~4\~Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012\~ № 6 « Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» (далі ПП ВССУ 30.03.2012\~ № 6), при розгляді справ зазначеної категорії судам слід мати на увазі, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Самочинним також вважається будівництво хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень. Під належним дозволом слід розуміти передбачений\~Законом України № 3038-VI\~дозвільний документ (статті 35 - 37), що дає право виконувати підготовчі та будівельні роботи саме того об`єкту і на тій земельній ділянці, яка передана з цією метою певній особі. Під проектом слід розуміти залежно від категорії об`єкта будівництва відповідний склад документації, визначеної статтями 1, 7 та 8\~Закону України № 687-XIV, отриманої відповідно до статей 29, 31 Закону № 3038-VI, а також будівельний паспорт та технічні умови, отримані відповідно до статей 27, 30 зазначеного Закону. Будівництвом, яке здійснюється з істотним порушенням будівельних норм і правил, вважається у тому числі будівництво, яке хоча і здійснюється за наявності проекту, але з порушенням державно-будівельних норм та санітарних правил, що загрожують життю та здоров`ю людини у разі невиконання приписів інспекції державного архітектурно-будівельного контролю про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил тощо. Відповідно до п.\~ПП ВССУ 30.03.2012\~ № 6, відхилення від проекту забудови об`єкта нерухомості або від вимог будівельних норм і правил, які не є істотними, не порушують прав інших осіб та інтересів суспільства, не суперечать санітарно-технічним вимогам і правилам експлуатації, не впливають на міцність і безпечність цього об`єкта (зокрема, відхилення у житловому будинку від внутрішнього планування зі збереженням чи незначним відхиленням від установленого проектом розміру житлової площі, незначна зміна його зовнішніх габаритів, місця розташування тощо), не можуть бути підставою для задоволення вимог про перебудову чи про знесення об`єкта нерухомості. З урахуванням встановлених обставин справи, суд прийшов до висновку про відсутність в діях [PERSON] вини у деформації огорожі [PERSON] та неможливість задоволення позовних вимог про стягнення матеріальної шкоди (збитків) у 236\~618,00 грн (двісті тридцять шість тисяч шістсот вісімнадцять гривень 00 коп. на відновлення огорожі, та, відповідно, стягнення з відповідача понесених позивачем судових витрат.

Outcome: dismissed