Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-19 00:00:00

13 вересня 2021 року Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі») звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення суми заподіяних збитків, зазначивши, що 15 червня 2020 року, представниками позивача за адресою: [ADDRESS] , було виявлено факт безоблікового споживання електричної енергії, а саме: споживач здійснив самовільне підключення електроустановок струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу без укладення відповідного договору. Електрична енергія, що споживається приладом обліку не обраховується. У зв`язку із порушенням пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ) представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було складено акт про порушення № К 042292 від 15 червня 2020 року. Відповідач від відпису відмовилась, тому було залучено свідка - [PERSON] , який ознайомившись з виявленим порушенням, підписав Акт про порушення № К 042292, без зауважень. Другий примірник акту було надіслано на адресу відповідача поштою, та роз`яснено, що засідання комісії по розгляду акта відбудеться 22 липня 2020 року о 10:00 за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1-А. 20 червня 2019 року відповідач на засідання комісії з розгляду актів порушення не з`явився, про причини неявки не повідомив. Так, на комісії з розгляду акта порушення було прийнято рішення, оформлено протоколом №067, а саме: провести розрахунок суми заподіяних збитків за період 366 дні з 15 червня 2019 року по 15 червня 2020 року, відповідно до пункту 8.4.12 ПРРЕЕ. Розрахунок обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії, рахунок на оплату та копію протоколу направлено відповідачу поштою. Оскільки, відповідач в добровільному порядку сплачувати спричинені ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» збитки, завдані внаслідок порушення ПРРЕЕ у розмірі 282209,44 гривень не бажає, позивач змушений звернутися до суду з позовом, у якому просить стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 282209,44 гривень, 3% річних процентів - 9129,44 гривень, інфляційні нарахування - 28567, 32 гривень, та витрати по сплаті судового збору у розмірі 4798,59 гривень. Згідно частини шостої статті 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог статті 274 ЦПК України справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою суду від 29 вересня 2021 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи та призначено до розгляду у судове засідання на 23 листопада 2021 року. У судове засідання, призначене на 23 листопада 2021 року сторони з`явилися. У зв`язку з неявкою сторін та відсутністю доказів повідомлення учасників провадження про судове засідання, розгляд справи було відкладено на 20 січня 2020 року. У судове засідання, призначене на 20 січня 2022 року сторони не з`явилися. При цьому, від представника позивача надійшла заява від 20 січня 2022 року, у якій він просить розглянути справу без його присутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач до суду не з`явився, копію позовної заяви, ухвалу про відкриття провадження та повістку про виклик до суду, адресату було направлено на адресу його реєстрації, проте відповідно до конверту, який міститься у матеріалах справи, не було отримано із зазначенням - «адресат відсутній за вказаною адресою». При цьому, судову повістку про виклик до суду на 20 січня 2022 року, надіслану на адресу реєстрації місця проживання відповідача, ним отримано 30 листопада 2021 року. Оскільки, заяв про поважність причин неявки та про відкладення розгляду справи до суду не надходило, суд, відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу у відсутності відповідача, на підставі наявних у матеріалах справи доказів. Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Враховуючи наявність умов, визначених у частині першій статті 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши письмові матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного. Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У статті 12 ЦПК України, зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що 15 червня 2020 року представниками позивача при проведені перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ, за адресою: [ADDRESS] , було виявлено факт порушення пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме: самовільне приєднання споживачем електроустановок та струмоприймачів без наявності договору з ПрАТ «Київобленерго». Електрична енергія, що споживається приладом обліку не обраховується. Відповідно до ПРРЕЕ складено Акт про порушення № К 042292 від 15 червня 2020 року, який був підписаний трьома представниками енергопостачальника та залученим свідком - [PERSON] . Другий примірник акту № К 042292 від 15 червня 2020 року було надіслано відповідачу поштою. Статтею 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Розділом 1 пункту 1 ПРРЕЕ, затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 визначено, що ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Підпунктом 1 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії має право: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів). Пунктом 8.2.5 Правил встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відео зйомкою. Згідно пункту 8.4.2 ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. 22 липня 2020 року на засідання комісії [PERSON] не з`явилася, про причини неявки не повідомив. Комісія прийняла рішення, оформлене протоколом № 067, провести розрахунок суми заподіяних збитків за період 366 дні з 15 червня 2019 року по 15 червня 2020 року. Згідно розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії згідно порядку, визначеного главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ, Акт № К042292 від 15 червня 2020 року, споживач [PERSON] , [ADDRESS] , за період 366 днів з 15 червня 2019 року по 15 червня 2020 року, вартість не облікованої електроенергії складає 282209,44 гривень. Перевіривши розрахунок обсягу спожитої та неврахованої електроенергії по Акту ПРРЕЕ № К 042292 від 15 червня 2020 року, за період з 15 червня 2019 року по 15 червня 2020 року, встановлено, що він проведений з дотриманням норм чинного законодавства та у відповідності до ПРРЕЕ. На адресу споживача [PERSON] листом від 27 липня 2020 року № 03/4000/100/5418 надіслано протокол комісії № 067 від 22 липня 2020 року, розрахунок до акту про порушення № К042292 від 15 червня 2020 року та рахунок по акту про порушення № К042292 від 15 червня 2020 року. У повідомленні про оплату за липень 2020 року від 24 липня 2020 року по акту порушення № К042292 від 15 червня 2020 року встановлений строк сплатити суми у розмірі 282209,44 гривень до 3 серпня 2020 року. Збитки, завдані позивачу, відповідачем не відшкодовані, доказів протилежного суду не надано. Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з підпунктом 11 пункту 5.2.1 ПРРЕЕ електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі. Таким чином, суд дійшов висновку що у відповідача існує зобов`язання щодо сплати на користь позивача вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ у розмірі 282209,44 гривень, а тому вимога позивача є обґрунтованою та підлягає задоволенню. Щодо заявлених позивачем вимог про стягнення з відповідача, нарахованих в порядку статті 625 ЦК України інфляційних втрат та 3% річних, слід зазначити таке. Так, згідно частини другої статті 625 ЦК України, в разі порушення грошового зобов`язання боржник, який прострочив його виконання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. При цьому застосування положень частини другої названої статті не передбачає наявність вини боржника, оскільки згідно частини першої цієї ж статті боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. В розумінні статті 625 ЦК України, право кредитора на стягнення 3% річних та інфляційних втрат не залежить від моменту пред`явлення вимоги про таке стягнення (до моменту погашення боргу або після цього). При цьому визначальним є наявність факту порушення боржником строків виконання грошового зобов`язання. Таким чином, право кредитора на стягнення 3% річних може бути реалізовано у будь-який момент при наявності вищезазначених вимог, передбачених законодавством. У постановах Верховного Суду України від 1 червня 2016 року у справі № 910/22034/15 та Верховного Суду від 26 квітня 2018 року у справі № 910/10156/17 суд дійшов висновку про те, що стаття 625 ЦК поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань незалежно від підстав їх виникнення. Перевіривши Розрахунок обсягу вартості необлікованої електричної енергії згідно порядку визначеного главою 8.4 ПРРЕЕ, згідно акта № 042292 від 15 червня 2020 року, а також долучений до матеріалів заяви розрахунок інфляційного збільшення у розмірі 28567,32 гривень та 3 % річних у розмірі 9129,44 гривень, заявлені за період прострочення з 4 серпня 2020 року по 1 вересня 2021 року, судом встановлено, що дані розрахунки проведені з дотриманням норм чинного законодавства. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною третьою статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України). Відповідно до частини першої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У зв`язку із вищезазначеним, всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку, що відповідачем було завдано позивачу збитків внаслідок порушення ПРРЕЕ, які виразилися в здійсненні самовільного підключення електроустановок струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу без укладення відповідного договору, а тому позовна заява ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення суми заподіяних збитків підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до статті 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2270 гривень.

Outcome: approved