Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про встановлення порядку, часу та способу побачень з онукою. В обґрунтування своїх позовних вимог, зазначила, що є матір`ю [PERSON] , який перебував у шлюбі з [PERSON] . Під час перебування в шлюбу у подружжя народилась дитина [PERSON] , [INFO] , яка проживає з матір`ю. [PERSON] більше трьох років проходить лікування від алкоголізму та має ряд психічних та органічних захворювань, у зв`язку з чим не може усвідомлювати значення свої дій та керувати ними. Позивач просить встановити порядок, спосіб та час побачень з її онукою [PERSON] , [INFO] , кожної неділі з 12:00 по 16:00 год. \~ \~ \~ \~Ухвалою від 23.11.2020 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою від 27.08.2021 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду. \~ \~ \~ \~Позивач в судове засідання не з`явилася, надала свої повноваження представнику, який подав до суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги не визнала. Не заперечує проти побачень позивача з онукою в час визначений у висновку органу опіки та піклування, але враховуючи вік дитини, а також відсутність встановленого контакту позивача з дитиною, просила проводити зустрічі в присутності матері. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Представник третьої особи Виконавчий комітет Дніпровської районної у м.Херсоні ради в особі Служби у справах дітей в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без їх участі. Представник третьої особи Виконавчий комітет Суворовської районної у м.Херсоні ради в особі Служби у справах дітей надали до суду Висновок щодо визначення способу участі [PERSON] у вихованні малолітньої онуки [PERSON] , розглядати справу просили без їх участі. У відповідності до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 05.10.2019 року Дніпровським районним у м.Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] . [PERSON] є матір`ю відповідача [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Малолітня [PERSON] , [INFO] проживає з матір`ю за адресою: [ADDRESS] . З висновку Виконавчого комітету Суворовської районної у м. Херсоні ради №123 від 13.08.2021 р. вбачається, що, враховуючи інтереси дитини, виконавчий комітет Суворовської районної у м. Херсоні ради, як орган опіки та піклування, вважає доцільним визначити спосіб участі [PERSON] у вихованні малолітньої онуки [PERSON] , [INFO] , шляхом спілкування, а саме: 2 рази на місяць у неділю з 10:00 год. до 12:00 год. Частинами першою, другою статті 3 Конвенції про права дитини\~від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України\~\~27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Відповідно до частини першої статті 18, частини першої статті 27 Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання\~ і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Згідно із частинами восьмою, дев`ятою та десятою\~статті 7 СК України\~регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Положеннями\~статті 257 СК України\~визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки та інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до\~статті 263 СК України\~спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до\~статті 159 цього Кодексу. За правилами частини другої\~статті 159 СК України\~суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення\~\~з дитиною присутністю іншої особи. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. У рішенні ЄСПЛ у справі «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (§ 54) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема,\~стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення ЄСПЛ у справі «Johansen v. Norway» від 07 серпня 1996 року, § 78). Положення\~статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~поширюються, у тому числі, і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення ЄСПЛ\~\~у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, §108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми\~\~і, зокрема вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ у справі «Bogonosovy v. Russia»\~\~ від 05 березня 2019 року, § 82). Вирішуючи спір щодо участі позивача у вихованні онуки, суд має, перш за все, враховувати інтереси самої дитини. Суд вважає, що запропонований органом опіки та піклування порядок участі позивача у вихованні та спілкуванні з онукою відповідає наведеним вище положенням закону та інтересам дитини, враховує вік дитини, стан здоров`я та розпорядок дня (неділя-вихідний день), а тому з метою забезпечення прав та найкращих інтересів дитини, суд приходить до висновку, що на цей час доцільно визначити способ та порядок спілкування позивача з малолітньою на умовах запропонованих органом опіки та піклування, а саме онукою 2 рази на місяць у неділю з 10:00 до 12:00 год.. В той же час, враховуючи, що малолітній [PERSON] , трохи більше двох років, вважає доцільним проводити спілкування бабусі з онукою присутності матері.

Outcome: partial