Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-05 00:00:00

У жовтні 2021 року керівник Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить визнати недійсним рішення п`ятої сесії восьмого скликання Сахновецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області від 15 січня 2021 року № 9 у частині затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передання у приватну власність [PERSON] земельної ділянки площею 1,5000 га з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016 для ведення особистого селянського господарства, та припинити право власності [PERSON] на земельну ділянку площею 1,5000 га з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016; зобов`язати [PERSON] повернути на користь Сахновецької сільської ради Хмельницької області (30327, Хмельницька область, Шепетівський район, село Влашанівка, вулиця Центральна, будинок 2, код ЄДРПОУ 04406785) земельну ділянку площею 1,5000 га з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016, що знаходиться за межами населеного пункту на території Сахновецької сільської ради Хмельницької області; скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до рішення Хмельницької обласної ради № 5 від 25 грудня 1997 року «Про розширення та впорядкування природно-заповідного фонду області» на території Ліщанської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області створено гідрологічний заказник місцевого значення «Хоморські заплави», який входить до складу природно-заповідного фонду України. Площа заказника становить 211,2 га. Згідно зі ст. 53 Закону України» «Про природно-заповідний фонд» Держуправління Мінприроди в Хмельницькій області передало під охорону Ліщанській сільській раді заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення «Хоморські заплави» площею 211,2 га, про що складено Охоронне зобов`язання від 20 грудня 2008 року. Відповідно до договору між Державним управлінням навколишнього природного середовища у Хмельницькій області та ДП «Поділлягеодезкартографія» № 1653/10-09/09 від 29 вересня 2009 року виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «Хоморські заплави» на території Ліщанської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Межі земельної ділянки встановлено в натурі, межові знаки для забезпечення їх схоронності передано Ліщанській сільській раді. Відповідно до\~ст. 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України»\~землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду. На землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням. Межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Статтею 9 Закону визначено допустимі цілі та види використання природно-заповідного фонду та встановлено можливість здійснення діяльності, яка не суперечитиме цільовому призначенню територій та об`єктів даного фонду, встановленим вимогам щодо охорони, відтворенню та використання їх природних комплексів та окремих об`єктів. Однак, рішенням п`ятої сесії восьмого скликання Сахновецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області від 15 січня 2021 року № 9 затверджено технічну документацію та передано у власність [PERSON] земельну ділянку площею 1,50 га з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016 для ведення особистого селянського господарства. На підставі вказаного рішення 05 лютого 2021 року за [PERSON] зареєстровано право приватної власності на вказану земельну ділянку. Відповідно до висновку комплексної судової експертизи в складі експертизи з питань землеустрою, земельно-технічної та оціночно-земельної експертизи № 1631/2648-2665/21-26 від 11 серпня 2020 року, проведеної у кримінальному провадженні № 42021240000000061, цільове призначення земельної ділянки в межах території та охоронної зони гідрологічного заказника «Хоморські заплави» Ліщанської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, правонаступником якої є Сахновецька сільська рада Хмельницької області землі природно-заповідного фонду, земельна ділянка 6822183300:07:014:0016 до моменту її відчуження у приватну власність відносилась до земель території та охоронної зони гідрологічного заказника «Хоморські заплави». Разом з тим, отримання у власність земельної ділянки природно-заповідного фонду для ведення особистого селянського господарства суперечить положенням ст. 9 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», яка не передбачає використання територій природно-заповідного фонду для таких цілей. Водночас відповідно до приписів ч. 7 ст. 20 ЗК України у разі зміни цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності природно-заповідного фонду, внаслідок якої земельні ділянки виводяться із складу таких категорій, необхідним є погодження Кабінету Міністрів України. Однак у даному випадку таке погодження відсутнє. Також всупереч вимогам ч. 3 ст. 186-1 ЗК України проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016 не погоджено з Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації. Тому прокурор і звернувся із даним позовом до суду. Ухвалою судді від 21 жовтня 2021 року прийнято позовну заяву керівника Шепетівської окружної прокуратури до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у справі, вирішено розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження. Прокурор Шудра Ю. В. у підготовчому судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, зазначених у позовній заяві, просила їх задовольнити. Відповідач [PERSON] та представник відповідача Сахновецької сільської ради Хмельницької області Шрейдер О. В. позовні вимоги визнали та зазначили про це у окремих письмових заявах. Представник третьої особи Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації Кліпацька І. А. у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, раніше подала до суду письмові пояснення, у яких зазначила, що позов підтримує. Заслухавши пояснення учасників справи та їх представників, перевіривши матеріали справи, суд знаходить, що позов керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави підлягає до задоволення з наступних підстав. За змістом ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що рішенням п`ятої сесії восьмого скликання Сахновецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області від 15 січня 2021 року № 9 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передано у приватну власність [PERSON] земельну ділянку площею 1,50 га з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016, яка розташована на території колишньої Ліщанської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, для ведення особистого селянського господарства. Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-2611203562020, сформованого за заявою [PERSON] 09 грудня 2020 року, державна реєстрація земельної ділянки площею 1,50 га з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016 проведена 09 грудня 2020 року на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, виготовленого фізичною особою-підприємцем [PERSON] 05 лютого 2021 року державним реєстратором Ізяславської міської ради Ізяславського району Хмельницької області Скоць Н. П. проведено державну реєстрацію права приватної власності [PERSON] на земельну ділянку площею 1,50 га з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016, номер запису про право власності 40476624, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 276800327 від 27 вересня 2021 року. Судом також встановлено, що гідрологічний заказник місцевого значення «Хоморські заплави» був створений на території Ліщанської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області на підставі рішення тринадцятої сесії Хмельницької обласної ради № 5 від 25 грудня 1997 року «Про розширення та впорядкування природно-заповідного фонду області». Вказаний заказник набув статусу об`єкта природно-заповідного фонду місцевого значення. Згідно зі ст. 53 Закону України» «Про природно-заповідний фонд» Держуправління Мінприроди України в Хмельницькій області передало під охорону Ліщанській сільській раді заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення «Хоморські заплави» площею 211,2 га, про що складено Охоронне зобов`язання від 20 грудня 2008 року. Відповідно до\~договору між\~Державним управлінням\~навколишнього природного\~середовища у\~Хмельницькій області\~та ДП\~«Поділлягеодезкартографія» №\~1653/10-09/09\~від 29\~вересня 2009\~року виготовлено\~технічну документацію\~із землеустрою\~щодо встановлення\~меж земельної\~ділянки в\~натурі (на\~місцевості)\~гідрологічного заказника\~місцевого значення\~«Хоморські заплави»\~на території\~Ліщанської сільської\~ради Ізяславського\~району Хмельницької\~області. Межі земельної ділянки встановлено в натурі, межові знаки для забезпечення їх схоронності передано Ліщанській сільській раді Ізяславського району Хмельницької області. Відповідно до пунктів 1.1., 1.2. Положення «Про гідрологічний заказник місцевого значення «Хоморські заплави», затвердженого Наказом державного управління охорони навколишнього природного середовища в Хмельницькій області № 38 від 17 жовтня 2008 року, гідрологічний заказник місцевого значення «Хоморські заплави» створено з метою збереження в природному стані заболочених ділянок на берегах р. Хомори, з багатим видовим складом птахів, серед яких зустрічається червонокнижний вид лебідь-шипун. Заказник входить до складу природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання і є складовою часткою світової системи природних технологій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною. Разом з тим, відповідно до висновку комплексної судової експертизи в складі експертизи з питань землеустрою, земельно-технічної та оціночно-земельної експертизи № 1631/2648-2665/21-26 від 11 серпня 2020 року, проведеної у кримінальному провадженні № 42021240000000061, цільове призначення земельної ділянки в межах території та охоронної зони гідрологічного заказника «Хоморські заплави» землі природно-заповідного фонду, земельна ділянка 6822183300:07:014:0016 до моменту її відчуження у приватну власність відносилась до земель території та охоронної зони гідрологічного заказника «Хоморські заплави». За повідомленням Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації № 02.1/4001 від 12 серпня 2021 року проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016 для погодження до Департаменту не надходив. Також згідно з повідомленням Секретаріату Кабінету Міністрів України № 27344/0/2-21 від 25 серпня 2021 року Кабінетом Міністрів України рішення про погодження зміни цільового призначення земельної ділянки з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016 у межах території та охоронної зони об`єкта природно-заповідного фонду гідрологічного заказника місцевого значення «Хоморські заплави» на території Ліщанської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області не приймалося. Частиною 3 ст.\~7\~Закону України\~«Про природно-заповідний\~фонд України» передбачено, що на землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням. Згідно з ч.ч. 1, 3, 4, 6 ст.\~186-1\~ЗК України (чинної на момент виникнення спірних правовідносин) проект землеустрою щодо відведення земельних ділянок усіх категорій та форм власності підлягає обов`язковому погодженню з територіальним органом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Розробник подає на погодження до вказаного органу за місцем розташування земельної ділянки оригінал проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки. Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки: природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, земельної ділянки, розташованої на території чи в межах об`єкта природно-заповідного фонду або в межах прибережної захисної смуги, підлягає також погодженню з структурним підрозділом обласної, Київської чи Севастопольської міської державної адміністрації у сфері охорони навколишнього природного середовища. Підставою для відмови у погодженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки може бути лише невідповідність його положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівній документації. Судом встановлено, що на час формування земельної ділянки з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016 та винесення оспорюваного рішення про затвердження технічної документації із землеустрою щодо відведення земельної ділянки, яка відноситься до земель природно-заповідного фонду, у власність відповідачу [PERSON] для ведення особистого селянського господарства необхідною умовою було погодження Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки. Водночас, як зазначено вище, за повідомленням Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації № 02.1/4001 від 12 серпня 2021 року проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016 для погодження до Департаменту не надходив, що свідчить про набуття відповідачем права власності на спірну земельну ділянку з порушенням вимог Закону. Згідно з ст.\~9\~Закону України\~«Про природно-заповідний\~фонд України» території природно-заповідного фонду можуть використовуватися у природоохоронних цілях; у науково-дослідних цілях; в оздоровчих та інших рекреаційних цілях; в освітньо-виховних цілях; для потреб моніторингу навколишнього природного середовища. Отже, суд приходить до висновку, що отримання відповідачем у власність земельної ділянки природно-заповідного фонду для цілей ведення особистого селянського господарства суперечить вказаним положенням Закону. Водночас відповідно до приписів ч. 7 ст. 20 ЗК України у разі зміни цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності природно-заповідного фонду, внаслідок якої земельні ділянки виводяться із складу таких категорій, необхідним є погодження Кабінету Міністрів України. Однак у даному випадку таке погодження відсутнє. Згідно з ст.\~152\~ЗК України власник або землекористувач земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані із позбавленням права володіння земельною ділянкою. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється в тому числі: шляхом визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Оскільки судом встановлено, що спірна земельна ділянка виділена [PERSON] за рахунок земель природно-заповідного фонду, без відповідних згоди та погодження, з порушенням вимог закону, відповідне рішення органу місцевого самоврядування підлягає визнанню недійсним. Що стосується позовних вимог у частині зобов`язання повернути земельну ділянку та скасування державної реєстрації земельної ділянки, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Землі природно-заповідного фонду в силу закону перебувають під особливою охороною держави, мають обмежений режим господарювання та не можуть передаватись у приватну власність згідно положень ст. 83 ЗК України. Надання у власність земельної ділянки природоохоронного призначення з порушенням ЗК України та Закону України «Про природно-заповідний фонд України» треба розглядати як не пов`язане з позбавленням володіння порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади. У такому разі позовну вимогу про зобов`язання повернути земельну ділянку слід розглядати як негаторний позов, який можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідної земельної ділянки природоохоронного призначення. Законний володілець земельної ділянки природно-заповідного фонду може вимагати усунення порушення його права користування на цю ділянку, зокрема, оспорюючи відповідні рішення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування, договори або інші правочини, та вимагаючи повернути таку ділянку. З урахуванням викладеного, належним способом захисту порушеного права, поряд із вимогою про визнання недійсним рішення органу місцевого самоврядування, є пред`явлення негаторного позову в порядку ст. 391 ЦК України з метою усунення перешкод у користуванні та розпорядженні землями природоохоронного призначення дійсного власника територіальної громади в особі Сахновецької сільської ради Хмельницької області. Також відповідно до приписів ч. 13 ст. 79-1 ЗК України земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі, зокрема, скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації. У силу розташування земельної ділянки з кадастровим номером 6822183300:07:014:0016 в межах території та охоронної зони гідрологічного заказника «Хоморські заплави», цільового призначення земельної ділянки в межах гідрологічного заказника землі природно-заповідного фонду, наявності обмежень у використанні земельної ділянки і неможливості в силу закону виникнення приватного власника на такі землі державна реєстрація цієї земельної ділянки в Державному земельному кадастрі підлягає скасуванню. Відповідно до положень абз. 2 ч. 10 ст. 24 Закону України «Про державний земельний кадастр» ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Поряд з цим, згідно з ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Тому підлягає припиненню право власності відповідача [PERSON] на спірну земельну ділянку. За змістом статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини, практики ЄСПЛ (рішення у справах «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 07 липня 2011 року, «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року), втручання в право особи на мирне володіння майном має бути законним, повинно переслідувати «суспільний, публічний» інтерес та бути пропорційним визначеним цілям. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельної ділянки природо-заповідного фонду до комунальної власності, що незаперечно становить суспільний інтерес. Виходячи з основних критеріїв дотримання вимог Статті 1 Першого протоколу до Конвенції у вказаній справі, суд констатує, що таке втручання у майно відповідача [PERSON] є законним в контексті положень національного законодавства; переслідує «суспільний, публічний» інтерес, при цьому буде дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та приватними інтересами відповідача, а отже, таке втручання буде законним та справедливим. Відтак, приймаючи до уваги, що визнання відповідачами пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наслідки визнання позову їм зрозумілі, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи, необхідні та достатні для ухвалення даного рішення, отримали достатню оцінку. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Окрім того, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Відповідно до положень ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. У зв`язку із визнанням відповідачами позову до початку розгляду справи по суті Хмельницькій обласній прокуратурі належить повернути з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого нею при поданні позову, а іншу частину судового збору в розмірі 50 % слід стягнути з відповідачів на користь Хмельницької обласної прокуратури. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved