Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-17 00:00:00

01.09.2021 р. [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення в рахунок матеріальних збитків, внаслідок затоплення квартири, яка складається зі шкоди, завданої внутрішньому оздобленню квартири [ADDRESS] в розмірі 11320, 00 грн та внаслідок пошкодження меблів для кухні в квартирі [ADDRESS] в розмірі 6667, 00 грн; стягнення 10000, 00 грн в рахунок завданої моральної шкоди. Позовні вимоги мотивовано тим, що 01.04.2021 р. сталося залиття квартири, в якій позивач проживає з родиною. Причиною затоплення є витік води з квартири [ADDRESS] . Внаслідок затоплення квартири позивачу було завдано матеріальну шкоду внаслідок пошкодження внутрішнього оздоблення квартири та кухонної меблі. Справу передано судді-доповідачу 01.09.2021 р. 08.09.2021 р. надійшли відомості про зареєстроване місце проживання відповідача. Ухвалою Щорського районного суду Чернігівської області від 08.09.2021 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Проведення підготовчого судового засідання призначено на 06.10.2021 р. Ухвалою Щорського районного суду Чернігівської області від 06.10.2021 р. викликано відповідача у підготовче засідання за останньою відомою адресою проживання, засобами телефонного зв`язку та шляхом оголошення на офіційному вебсайті судової влади України. Відкладено підготовче засідання на 01.11.2021 р. 29.10.2021 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, зареєстрований за вх. № 3319, з якого вбачається, що відповідач просить у задоволенні позову відмовити з огляду на наступне. Квартира відповідача знаходиться у двоповерховому багатоквартирному будинку на другому поверсі, квартира позивача на першому поверсі цього будинку, але не під квартирою відповідача. За доводами відповідача, 28.03.2021 р. батькам відповідача [PERSON] та [PERSON] повідомили, що у квартирі [ADDRESS] , власником якої є їх син, стався витік води і вода залила квартиру [ADDRESS] . Батько відповідача приїхав у квартиру, а мати відповідача зателефонувала майстру КВ «Сновська ЖЕД» [PERSON] , яка в подальшому як член комісії приїжджала та оглядала квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Враховуючи, що це був вихідний день (неділя) і майстри ЖЕД не працювали, а витік води потрібно було виявити та усунути, відповідач зателефонував своєму знайомому [PERSON] , який проживає в м. Сновськ і розуміється на ремонті труб, сантехніки тощо, та попросив під`їхати в квартиру. В самій квартирі при візуальному огляді ніяких слідів затоплення чи витоку не було. Лише коли почали шукати причину і відсунули кухонну тумбу, помітили, що труба протікає. При огляді було виявлено, що на трубі загального користування для подачі холодної води була тріщина (чи інший дефект), через який скрапувала, а не текла, вода. Дана труба йшла від загального стояка і знаходилася на кухні, за кухонним гарнітуром (тумбою) і підходила до мийки на кухні. [PERSON] усунув витік води. Після цього, 01.04.2021 р. був здійснений виїзд комісії майстрів ЖЕД, які зафіксували, що у квартирі [ADDRESS] має місце затоплення, а в квартирі [ADDRESS] повністю залита кухня. Відповідач зазначив, що квартира [ADDRESS] багато років стоїть закрита і в ній ніхто не проживає. Відповідач сумнівається, що [PERSON] , який підписав акт, є власником даної квартири. В акті зазначено, що причина затоплення витік води із квартири [ADDRESS] , але при цьому в даному акті не зазначено, чи оглядалася квартира [ADDRESS] , яка стала причиною затоплення, не зазначено звідки саме стався витік і не зазначена причина витоку. Також власник квартири не був повідомлений про вихід працівників ЖЕД і не мав можливості відкрити і показати квартиру. Відповідач не приховує, що витік води мав місце в його квартирі, який 28 березня 2021 року був усунутий, але сумнівається, що це було єдиною причиною затоплення квартири [ADDRESS] . Відповідач вважає, що його вини у поломці або несправності труби чи навмисному її пошкодженні немає. Відповідач зазначив, що в акті від 01.04.2021 р. не зазначено, чи мала спільна водопровідна труба пошкодження в інших місцях, чи взагалі комісія оглядала всі труби і яким чином встановила причину. Відповідач вважає, що причина в акті вказана тільки зі слів батьків відповідача. Відповідач допускає, що труба могла мати пошкодження в інших місцях, поза його квартирою. Відповідач вважає, що акт від 01.04.2021 р. складено з порушенням вимог законодавства, а також ставить під сумнів наданий позивачем висновок експерта. Також відповідач вважає, що документально не підтверджено його вини та його протиправної поведінки щодо залиття квартири позивача. Відповідач має сумніви щодо розміру пошкоджень у квартирі позивача. Крім того, відповідач зазначає, що моральна шкода позивачем взагалі обґрунтована не була. 01.11.2021 р. від відповідача надійшла заява про виклик свідків, зареєстрована за вх. № 3327. 01.11.2021 р. від позивача надійшла відповідь на відзив, зареєстрована за вх. № 3334, з якого вбачається, що позивач заперечує доводи відповідача про те, що у квартирі протягом тривалого часу ніхто не проживає. За доводами позивача 28.03.2021 р. [PERSON] , чоловік позивача, повідомив батьків відповідача про залиття квартири [ADDRESS] . Мати відповідача телефонувала у ЖЕД не у вихідний день, а в понеділок, і не просила усунути витік води з квартири сина, тому в журналі усних звернень ЖЕД не було зафіксовано, слюсар не був відправлений на усунення витоку води. Позивач стверджує, що витік води в квартирі [ADDRESS] було виявлено за 5-7 днів до цього мешканцем квартири [ADDRESS] [PERSON] , який зателефонував батьку [PERSON] і повідомив, що в його підвальному приміщенні під квартирою [ADDRESS] стікала вода. А їхній знайомий сантехнік [PERSON] (як вказує відповідач) усунув витік води ще до 28 березня 2021 р. Тобто, за доводами позивача, у відповідача був цілий тиждень для звернення в ЖЕД для усунення витоку води та складання відповідних актів зі сторони ЖЕД. Позивач стверджує, що відповідач надав неправдиву інформацію про те, хто знайшов витік води. Витік води знайшов [PERSON] , мешканець квартири [ADDRESS] , який зайшов у квартиру [ADDRESS] , яку відчинив батько [PERSON] , і знайшов на кухні за тумбою витік води на з`єднанні труб (яка йде з ванної кімнати). Дані труби не є трубами загального користування, за них відповідає тільки власник квартири. Позивач звернув увагу, що відповідач не приховує, що витік води мав місце в його квартирі і сам підтверджує, що на трубі була тріщина чи інший дефект, через який скрапувала вода, тобто відповідач підтверджує факт витоку води. За доводами позивача в акті від 01.04.2021 р. не вказана дата залиття, оскільки залиття відбувалося протягом тривалого часу, її точно неможливо встановити. Відповідача не було запрошено на комісію у зв`язку з відсутністю у позивача його телефону. Дружина відповідача знала, що буде комісія, оскільки їй про це повідомила майстер ЖЕД [PERSON] . Але коли майстер хотіла повідомити дату, [PERSON] не брала слухавку. В акті не зазначено які саме пошкодження, їх розмір, в яких місцях, адже ЖЕД не має повноважень надавати такі послуги. Відповідач не скористався правом звернутися до ЖЕД або міської ради для створення комісії за його проханням. Позивач обґрунтовує моральну шкоду неприємністю ситуації, що склалася, бездіяльністю відповідача, негативним впливом на стан здоров`я позивача. 01.11.2021 р. від відповідача надійшло клопотання про витребування доказів, зареєстроване за вх. № 3337. 01.11.2021 р. від позивача надійшло повідомлення, зареєстроване за вх. № 3339, з поштовим чеком про направлення на адресу відповідача засобами поштового зв`язку відповіді на відзив з додатками та копії висновку експерта. 01.11.2021 р. від позивача надійшла заява про перенесення підготовчого засідання, зареєстрована за вх. № 3340. 01.11.2021 р. від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, зареєстроване за вх. № 3341. Ухвалою Щорського районного суду Чернігівської області від 01.11.2021 р., постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відкладено проведення підготовчого засідання на 15.11.2021 р. 10.11.2021 р. до суду від позивача надійшла заява про долучення документів, зареєстрована за вх. № 3493. Ухвалою Щорського районного суду Чернігівської області від 15.11.2021 р., постановленою без виходу до нарадчої кімнати, оголошено перерву у підготовчому засіданні до 06.12.2021 р. 03.12.2021 р. від позивача надійшла заява про долучення документів до справи, зареєстрована за вх. № 3867. 06.12.2021 р. від представника відповідача надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання без участі представника відповідача. Ухвалою Щорського районного суду Чернігівської області від 06.12.2021 р. заяви відповідача та позивача про виклик свідків задоволено. У задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів відмовлено. Закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на\~ 05.01.2022 р. 04.01.2022 р. від представника відповідача надійшли документи про припинення представництва, зареєстровані за вх. № 9. 05.01.2022 р. від третьої особи надійшло клопотання про підтримання позовних вимог та розгляд справи без участі третьої особи, зареєстроване за вх. № 26. Ухвалою Щорського районного суду Чернігівської області від 05.01.2022 р. повторно викликано в судове засідання в якості свідка [PERSON] . Оголошено перерву у судовому засіданні до 18.01.2022 р. Позивач у судових засіданнях 05.01.2022 р. та 18.01.2022 р. доводи свого представника підтримала, просила задовольнити позовну заяву. У судових засіданнях 05.01.2022 р. та 18.01.2022 р. представник позивача та третьої особи підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві, та звернув увагу, що в у справах даної категорії відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди, тобто діє презумпція вини відповідача. Натомість відповідач наявність своєї вини не спростував. В обґрунтування моральної шкоди зазначив, що для усунення наслідків затоплення у квартирі позивача та третьої особи необхідно здійснити капітальний ремонт та генеральне прибирання після нього. Позивач буде змушена шукати інше житло на час ремонту, витрачати свій час та кошти на ремонт. Позивач нервово ставиться до несправедливої, на її думку, поведінки відповідача. [PERSON] відчуває постійний головний біль, втратила спокій та сон, перебуває у нервовому напруженні, її здоров`я погіршилося. У квартирі позивача утворився грибок, що спричиняє їй дискомфорт. Коштів на ремонт позивач на даний час не має. Свідок [PERSON] , яка працює майстром в КП «Сновська ЖЕД», у судовому засіданні 05.01.2022 р. зазначила, що 01.04.2021 р. близько 10 год. 10 год. 30 хв. надійшла заява від квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] , щодо протікання. Потім їм зателефонувала мати [PERSON] з цього ж приводу. Комісія у складі її, майстра, слюсаря та мешканця квартири [ADDRESS] зайшли до квартири позивача, а також квартири [ADDRESS] , яка знаходиться над квартирою позивача та в якій протікання виявлено не було, квартири [ADDRESS] , яку також було затоплено та яка зазнала значних ушкоджень. До квартири [ADDRESS] не заходили, оскільки ніхто не відчинив, хоча попередньо намагалися зв`язатися з власниками квартири телефонували матері позивача. З цих причин в акті відсутній підпис відповідача. Факт протікання та затоплення квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] зафіксували в акті та на фото. Внаслідок протікання вода потрапила і до підвального приміщення, яке знаходиться під квартирою [ADDRESS] . Зазначила, що у квартирі [ADDRESS] було виявлено, що стеля та стіна кухні мокрі, волога пошкодила шафу, виявлено утворення цвілі. На її думку, протікання було тривалим. Огляд квартир проводився з 01.04.2021 р. до 02.04.2021 р. Також [PERSON] зазначила, що КП «Сновська ЖЕД» відповідає за труби загального користування, а не за ті, що знаходяться у квартирах. Загальний стояк знаходиться у ванній кімнаті, в той час як протікання сталося у кухні з труби, що відходить у квартиру від загального стояка. Чи усував відповідач протікання у своїй квартирі їй не відомо, однак зазначила, що нових заяв з цього приводу до них не надходило. [PERSON] не звертався до КП «Сновська ЖЕД» щодо здійснення ремонту труб. Свідок [PERSON] , батько відповідача, в судовому засіданні 05.01.2022 р. зазначив, що ним було виявлено, що в трубі, яка знаходиться за мийкою у квартирі його сина була невелика дірочка, з якої капала вода. Свідок вважає, що з квартири його сина вода могла потрапити до квартири [PERSON] , але не до квартири позивача. Про те, що 01.04.2021 відбувалась комісія йому не відомо, бо про приїзд представників КП «Сновська ЖЕД» йому ніхто не повідомляв. Протікання було усунуто. Протягом якого часу відбувалося протікання йому не відомо. Ремонт труби було здійснено без залучення представників КП «Сновська ЖЕД», оскільки потрібно було швидку усунути протікання. Свідок [PERSON] в судовому засіданні 05.01.2022 р. зазначив, що приблизно за тиждень до 01 квітня він помітив, що на стіні почали з`являтися краплі води. Цього та наступного дня він їх витер, але на третій день крапель було більше. Він пішов до сусідки з квартири [ADDRESS] , яка розташована над їх квартирою, але протікань не виявив. Також зазначив, що десь тиждень назад сусід [PERSON] виявив у своєму підвалі воду. [PERSON] зазначив, що зв`язувався з батьками відповідача для отримання контактних даних [PERSON] . Після звернення до КП «Сновська ЖЕД» сказали, що комісія приїде 01 квітня. Члени комісії заходили до їх квартири, до квартири [ADDRESS] , яка розташована над квартирою [ADDRESS] , в квартирі [ADDRESS] протікання виявлено не було. Квартира відповідача була зачинена. У квартирі [ADDRESS] внаслідок протікання пошкоджені стіна та стеля. Коли він зняв шафу, то побачив, що за нею «грибок». Сліди води були від котла і до кутка кімнати та в куті кімнати. У підвалі, який відкрив [PERSON] , було виявлено сліди протікання. Кирюхін, власник квартири [ADDRESS] , приїхав 02 квітня. На його думку, протікання тривало давно. Також свідок зазначив, що [PERSON] відкрив квартиру [PERSON] , який і виявив протікання в квартирі [PERSON] . Свідок [PERSON] у судовому засіданні 05.01.2022 р. пояснив, що точної дати не пам`ятає, він був на роботі і йому зателефонувала дружина з приводу протікання. 02 квітня його знайшов [PERSON] та вони разом з представниками ЖЕД встановили, що протікання з квартири [PERSON] , зробили фото. [PERSON] зазначив, що внаслідок протікання його квартира зазнала ушкоджень. Було видно, що протікання зверху з квартири відповідача. З [PERSON] в них спільна стіна. 02 квітня комісія до квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] не заходила. У судовому засіданні 18.01.2022 р. свідок [PERSON] зазначив, що точну дату подій не пам`ятає, [PERSON] зателефонував йому з приводу того, що він нібито затопив сусідів, та попросив приїхати, оскільки знав, що у свідка є належний інструмент для ремонту. Він погодився. [PERSON] його привіз до квартири по [ADDRESS] , яка знаходиться на другому поверсі, точну адресу не знає. Несправність він виявив в районі мийки: розійшлося різьбове з`єднання металевої та поліпропіленової труби. Це труба, по якій йде холодна вода до бойлера. На його думку, це труба відповідача, а не загального користування, яка йде до бойлера відповідача. На трубі була крапля води. Калюжі не було. Під лінолеум він не заглядав. Інших джерел протікання він не виявив. У ванну кімнату не заглядав. Сусідів [PERSON] він не зустрічав. Крім нього в квартирі був [PERSON] та німець, який проживав в квартирі. Суд, заслухавши учасників справи, допитавши свідків, дослідивши письмові докази у справі, приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником 2/3 частини квартири за адресою: [ADDRESS] , а [PERSON] 1/3 частини квартири, що не заперечується учасниками справи, та ця обставина не підлягає доказуванню на підставі ч. 1 ст. 82 ЦПК України. Той факт, що власником квартири [ADDRESS] є відповідач визнається позивачем та відповідачем, що вбачається зі змісту позовної заяви та відзиву на позовну заяву, а відтак вказані обставини не підлягають доказуванню відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України. Як вбачається з акту від 01.04.2021 р. комісія у складі майстра КП «Сновська ЖЕД» [PERSON] , слюсара-сантехніка [PERSON] , в присутності власників квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] склали цей акт про те, що 01.04.2021 р. до них у телефонному режимі звернувся власник квартири [ADDRESS] . При виїзді на місто було встановлено, що дійсно стеля і стінка кухні у квартирі [ADDRESS] залиті, при подальшому обстеженні було виявлено, що в квартирі [ADDRESS] залита повністю кухня (обвалилася штукатурка, протікання дійшло до підвального приміщення, яке належить власнику квартири [ADDRESS] ). В результаті було встановлено, що причина затоплення витік води із квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] (а. с. 137). З висновку експерта С-21035 від 14.07.2021 р. (а. с. 114-136) вбачається, що об`єктом дослідження була квартира [ADDRESS] . У висновку міститься підпис експерта І. В. Усенко про ознайомлення зі ст. 384 КК України. За результатами експертного дослідження експерт дійшов наступних висновків: дійсний розмір шкоди, завданої внутрішнім оздобленням квартири [ADDRESS] внаслідок її залиття становить 11320, 00 грн; дійсний розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок пошкодження набору меблів для кухні в квартирі [ADDRESS] внаслідок її залиття становить 6667, 00 грн. За змістом п. 2 типового договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком від 12.03.2019 р., укладеного між комунальним підприємством «Щорська житлово-експлуатаційна дільниця» та [PERSON] , послуга з управління полягає у забезпеченні управителем належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна будинку та його прибудинкової території. Послуга з управління включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньо-будинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньо-будинкових систем (крім обслуговування внутрішньо-будинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем) тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку (а. с. 46-48). Також позивачем надано копії протоколів медичного дослідження та рекомендацій по медикаментозному лікуванню (а. с. 69-71). Крім того, позивачем надано фотографії на підтвердження пошкодження у квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] (а. с. 154-159) та схему затоплення (а. с. 160), на якій відображено схему затоплення квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , підвального приміщення внаслідок витоку води у квартирі [ADDRESS] (а. с. 160). Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає про таке. За змістом ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. У відповідності до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Верховний Суд у постанові від 12 листопада 2018 року у справі № 753/20314/15-ц зазначив, що у деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 24 Житлового кодексу Української РСР для експлуатації державного і громадського житлового фонду створюються житлово-експлуатаційні організації, діяльність яких здійснюється на основі господарського розрахунку. Житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, високий рівень обслуговування громадян, а також контролюють додержання громадянами правил користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території. Частиною 1 ст. 151 Житлового кодексу Української РСР передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. У відповідності до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 р. № 76 (далі Правила № 76) заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов`язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Доводи відзиву на позовну заяву про те, що акт комісії від 01.04.2021 р. є неналежним доказом наявності вини відповідача у залитті належної позивачу та третій особі квартири безпідставні, оскільки він повністю відповідає формі, визначеній Правилами № 76, у ньому містяться такі обставини: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилось залиття; подія, що трапилась; наслідки залиття; а також причини залиття. Тобто, наданий позивачами акт за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачем не спростовані. На переконання суду, факт непідписання акта відповідачем не може спростовувати його правильність, оскільки матеріалами справи та показаннями свідків підтверджується, що позивачем та комісією вчинялись всі можливі дії для того, аби мати змогу оглянути квартиру відповідача, натомість останній, достеменно володіючи інформацією про виникнення ситуації (оскільки сам телефонував свідку [PERSON] та повідомляв про неї), не вчинив добросовісних дій аби зафіксувати (надати можливість комісії зафіксувати) обстановку, що мала місце у його квартирі. Суд також відхиляє доводи відповідача про неповноту наданого позивачем висновку експерта, оскільки оригінал вказаного доказу у повному обсязі наявний в матеріалах справи. Висновок експерта відповідає вимогам статті 102 ЦПК України, є належним та допустимим доказом. Доводи відповідача про те, що у справі відсутні докази на підтвердження того, що шкода заподіяна позивачу внаслідок протиправної поведінки відповідача, є безпідставними, оскільки власник квартири несе обов`язки щодо належного утримання та експлуатації квартири та її складових частин, зокрема сантехнічного обладнання та мережі водовідведення квартири. Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 03 жовтня 2018 року у справі № 344/3303/16-ц. При цьому суд звертає увагу, що відповідач визнав той факт, що в його квартирі мав місце витік води. Крім того, факт протікання труби у квартирі відповідача підтверджується показаннями свідків [PERSON] та [PERSON] . Причинно-наслідковий зв`язок між витоком води у квартирі [ADDRESS] та шкодою, завданою позивачеві, підтверджується актом від 01.04.2021 р., схемою затоплення, показаннями свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ,, [PERSON] та [PERSON] . Доказів, які могли б свідчити про невинуватість відповідача, матеріали справи не містять. За таких обставин суд дійшов висновку, що позовні вимоги заявлено правомірно. Позивач [PERSON] є власником 2/3 ідеальних часток квартири за адресою: [ADDRESS] , а третя особа [PERSON] 1/3 ідеальної частки вказаної квартири. Разом з тим, Верховний Суд у постанові від 14 листопада 2018 року у справі № 487/2120/16 зазначив, що відповідно до частини першої статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Оскільки майну співвласників квартири була заподіяна шкода її залиттям, позивач як один із співвласників мав всі підстави для вимоги про стягнення заподіяної шкоди на його користь, правовідносини між ним та іншими співвласниками, які позов не пред`явили, вирішуються ними відповідно до зазначених вимог закону. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню майнова шкода у повному обсязі у розмірі 17987, 00 грн. Щодо заявленого відшкодування моральної шкоди суд звертає увагу на таке. За положеннями статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до пункту 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Верховний Суд у постанові від 19 червня 2019 року у справі № 761/20404/14-ц звернув увагу на наступне. У пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Вирішуючи спір в частині відшкодування моральної шкоди, суд відхиляє доводи про погіршення стану здоров`я позивача саме у зв`язку з затопленням. Зокрема позивачем не доведено, що загострення хронічних захворювань шлунково-кишкового тракту перебуває у причинно-наслідковому зв`язку з подією затоплення. В той же час, суд враховує, що внаслідок затоплення квартири у позивача на досить тривалий час змінився звичний спосіб життя через обстановку на кухні, вона була вимушена перейматися питаннями, що стосуються відшкодування шкоди. Вказане, на думку суду, дійсно викликало у позивача певний дискомфорт, що супроводжувався негативними емоціями. Однак сам відповідач не вчинив жодних дій аби сприяти полегшенню такого стану позивача. А тому, враховуючи вимоги розумності і справедливості, суд вважає, що з відповідача на користь позивача слід стягнути моральну шкоду у розмірі 4000, 00 грн. Виходячи з положень ст. ст. 133, 137, 141 ЦПК України підлягають розподілу судові витрати. Позовні вимоги задоволено на 78, 56 %. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 713, 32 грн. Також з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на проведення експертизи у розмірі, пропорційному до задоволених вимог, що становить 2356, 80 грн. Документально підтверджений розмір судових витрат відповідача, пов`язаних з розглядом справи, становить 989, 16 грн (витрати на правову допомогу, направлення поштової кореспонденції). Відтак сума відшкодування складає, 989, 16 грн х 21,44% =212,08 грн. Щодо долучення позивачем квитанції про сплату на користь адвоката Шолох О. В. витрат на правову допомогу у розмірі 2000, 00 грн суд зауважує, що відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 р. № 5076-VI\~документами,\~що посвідчують\~повноваження адвоката\~на надання\~правової допомоги,\~можуть бути: 1)\~договір про\~надання правової\~допомоги; 2)\~довіреність; 3)\~ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. З огляду на те, що в матеріалах справи відсутній договір про надання правничої допомоги, суд не вбачає підстав для стягнення на користь позивача заявлених витрат у розмірі 2000, 00 грн. Документально підтверджений розмір судових витрат позивача, пов`язаних з розглядом справи, становить 5306, 60 грн (витрати на правову допомогу (крім вищезазначених), на поштові відправлення). Відтак на відповідача слід покласти суму судових витрат, понесених позивачем, у розмірі 5306, 60 грн х 78,56%=4168,86 грн. Згідно ч. 10. ст. 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат. Таким чином, суд доходить висновку, що з відповідача на користь позивача слід стягнути різницю судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, у вигляді витрат на правничу допомогу та направлення поштової кореспонденції, у розмірі 4168,86-212, 08=3956,78 грн.

Outcome: partial