Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-19 00:00:00

Позивач [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Калімбет Т.А., звернулася до суду із позовом до Новотроїцької селищної ради Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер її рідний батько [PERSON] . Після смерті батька відкрилася спадщина на акції Публічного акціонерного товариства «Новоросійське морське пароплавство» (ПАТ«Новошип»), яке розташоване: Російська Федерація, Краснодарський край, м.Новоросійськ, вул.Свободи,1, про що свідчать документи, які вона отримала поштою в грудні 2020 року. Оскільки на час відкриття спадщини у спадкодавця на території смт.Новотроїцькеі Новотроїцького району Херсонської області ніякого рухомого й не рухомого майна не було, вона не зверталася до Новотроїцької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Про наявність спадкового майна - існування акцій Публічного акціонерного товариства «Новоросійське морське пароплавство» ( ПАТ «Новошип») в кількості 500 штук їй стало відомо лише в грудні 2020 року, коли вона отримала пакет документів про право [PERSON] , як акціонера, на отримання дивідендів. Просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 12 лютого 2021 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі, призначено підготовчий розгляд на 04 березня 2021 року. Ухвалою суду від 16 липня 2021 року у справі замінено первісного відповідача Новотроїцьку територіальну громаду на Новотроїцьку селищну раду Херсонської області. Ухвалою суду від 13 вересня 2021 року закінчено підготовче провадження у даній справі, призначено судовий розгляд на 19 жовтня 2021 року. Ухвалою суду від 01 грудня 2021 року відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача адвоката Калімбет Т.А. про залучення до участі в справі співвідповідача [PERSON] та третіх осіб орган опіки та піклування Каховської РДА Херсонської області та орган опіки та піклування Горностаївської селищної ради Каховського району Херсонської області. Позивач та представник позивача в судовому засіданні підтримали позовні вимоги з підстав викладених у позовній заяві, наполягали на їх задоволенні. Також позивач, під час її допиту судом як свідка, повідомила, що не знала про наявність спадкового майна - акцій Публічного акціонерного товариства «Новоросійське морське пароплавство» в кількості 500 штук, а тому і не подавала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, про наявність акцій їй стало відомо лише в грудні 2020 року. Крім того, повідомила, що у її померлого батька крім неї є ще одна дитина - син [PERSON] , [INFO] , який визнаний недієздатним та на даний час перебуває в будинку інтернаті. Відповідач про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Відповідачем в особі селищного голови Новотроїцької селищної ради Збаровським П. до суду подано заяву про розгляд справи без участі представника відповідача, з позовними вимогами відповідач по справі погоджується в повному обсязі. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, встановив наступне. [INFO] народилася [PERSON] , її батьком є [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] від 18.02.1969 року. Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 25.11.2014 pоку №00014753074 [PERSON] 27.04.1990 року уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на [PERSON] , про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану Новотроїцького районного управління юстиції Херсонської області складений актовий запис № 46. Відповідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 22.06.1999 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, актовий запис № 40, прізвище після розірвання шлюбу [PERSON] . Згідно свідоцтва про одруження серія [NUMBER] від 25.06.1999 року [PERSON] уклала шлюб 25.06.1999 року з [PERSON] та змінила прізвища з [PERSON] на [PERSON] , актовий запис №17 Шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано 24.12.2003, актовий запис №155, вчинений відділом реєстрації актів громадського стану Новотроїцького управління юстиції Херсонської області та видано свідоцтво про розірвання шлюбу серія [NUMBER] від 24.12.2003 року. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 20.11.2014 року [PERSON] помер [INFO] . Відповідно до Бюлетеню для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ «Новоросійське морське пароплавство» від 16.12.2020, [PERSON] є акціонером вказаного товариства. Відповідно до звіту про підсумки голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ «Новоросійське морське пароплавство» від 16.12.2020, прийнято рішення про виплату дивідендів за результатами дев`яти місяців 2020 року. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №64270998 від 08.04.2021 інформація щодо заведення спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , відсутня. Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). У відповідності до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України). Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Викладене підтверджується висновками щодо застосування відповідних норм права, що викладені в постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, та в постановах Верховного Суду від 11 червня 2018 року у справі № 479/713/17 (провадження № 61-12744св18), від 18 січня 2018 року у справі № 198/476/16-ц (провадження № 61-1750св18); від 12 лютого 2018 року у справі № 712/656/15-ц (провадження № 61-2397св18), від 06 червня 2018 року у справі № 592/9058/17-ц (провадження № 61-200св18), від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18), від 07 серпня 2020 року у справі № 431/1160/18-ц (провадження № 61-3672св19), від 29 липня 2021 року у справі №573/2300/20 (провадження №61-8931св21). Отже, правозастосовача практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною. Враховуючи викладене, суд дослідивши наявні у справі докази та надавши їм оцінку, дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки позивач не надала доказів, що підтверджують поважність пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач не навела доказів, які б свідчили про перешкоди здійсненню дій щодо прийняття спадщини, шляхом подання заяви нотаріусу у встановлений строк. Необізнаність щодо наявності спадкового майна не може бути безмовною підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Також, судом відзначається, що позивач звертаючись до суду з позовом відповідачем у справі зазначила Новотроїцьку селищну раду Херсонської області. Зазначене відповідає висновку Верховного Суду, що викладений в постанові від 04 грудня 2019 року у справі № 697/2052/17-ц (№ 61-3014св19), відповідно якого відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Разом з тим, після закриття підготовчого судового засідання та розгляду справи по суті, представником позивача було заявлене клопотання про залучення до участі в справі як співвідповідача сина померлого [PERSON] - [PERSON] , який є недієздатним, та третіх осіб - органу опіки та піклування Каховської РДА Херсонської області та органу опіки та піклування Горностаївської селищної ради Каховського району Херсонської області. Згідно із ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Відповідно до вимогам ч.1, ч.3 ст.53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Оскільки представником позивача клопотання про залучення до участі в справі співвідповідача та третіх осіб подано з порушенням строків, передбачених ст.ст.51, 53 ЦПК України, поважних причин пропуску такого строку суду не надано, в задоволенні такого клопотання було відмовлено. Крім того, суд зауважує, що батько позивачки помер [INFO] , а брат позивачки [PERSON] був визнаний недієздатним рішенням Суворовського районного суду м.Херсона від 12 травня 2015 року, що мало набрати законної сили після закінчення десятиденного строку для подання апеляційної скарги, тобто вже після закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ст.40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Тобто, у суду відсутні підстави вважати, що син померлого [PERSON] прийняв спадщину в порядку визначеному ч.4 ст.1268 ЦК України, та може бути належним відповідачем у справі. Таким чином, враховуючи, що у позивача були відсутні об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини,суд вважає, що в задоволенні позову необхідно відмовити,

Outcome: dismissed