Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-09 00:00:00

У березні 2021 року [PERSON] (надалі - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до КНП Київської обласної ради «Київський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» (надалі - відповідач), про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення. Предметом позову є визнання протиправним та скасування наказу КНП Київської обласної ради «Київський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» від 05.02.2021 року №05-с «Про притягнення фельдшера з медицини невідкладних станів Білоцерківської станції екстреної медичної допомоги [PERSON] до дисциплінарної відповідальності (оголошення догани)». Позивач не погоджується із вказаним наказом, вважає його незаконним та необґрунтованим. Зокрема зазначає про те, що в оспорюваному наказі не зазначено в чому саме полягало грубе порушення наказу КНП КОР «КОЦЕМД МК» від 19.03.2020 року №19 «Про порядок обігу наркотичних засобів, психотропних речовин в КНП КОР «КОЦЕМД МК» та наказу Білоцерківської станції екстреної медичної допомоги від 17.04.2020 року №23-ад «Про відновлення обігу наркотичних засобів та психотропних речовин». Він не був ознайомлений з вищевказаними наказами №19 від 19.03.2020 року та №23-ад від 17.04.2020 року. Крім цього, не був ознайомлений з матеріалами службових розслідувань, що проводились згідно наказів №560 від 17.12.2020 року та №11 від 06.01.2021 року. Зазначив про протиправність здійснення двох службових розслідувань за одним і тим самим фактом. Крім того, копії зазначених наказів та прийнятих за результатами їх реалізації доповідних/службових записок тощо, йому не надавались. Крім того, відповідач не отримував згоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] ні профспілки, головою якої він є, ні об`єднання профспілок, що є грубим порушенням гарантій діяльності профспілок. Враховуючи викладене, вважає прийняття наказу генерального директора КНП КОР «КОЦЕМД МК» №05-с від 05.02.2021 року відбулось з порушенням вимог ст.148, ч.1 ст.149, ч.2 ст.252 КЗпП України та ч.2 ст.41 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 09.03.2021 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження, встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті справи. 11.05.2021 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву. Відповідач вважає позовну заяву необґрунтованою та безпідставною. Зазначає про те, що оскаржуваний наказ №05-с містить належне обґрунтування причин притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а саме: замість керівника бригади - [PERSON] , приймав та зберігав наркотичні засоби та психотропні препарати, під час роботи згідно з графіком на бригаді №221 фельдшер [PERSON] . Вважає, що твердження позивача щодо обов`язку відповідача ознайомити його з матеріалами службового розслідування є необґрунтованими. У свою чергу, з результатом службового розслідування, яке проводилось на підставі наказу №11, позивач був ознайомлений. Крім цього, позивач був ознайомлений з наказами №19 та №23-ад, що підтверджується його підписом в додатку до наказу №23-ад. Також, розглянувши лист заступника голови Профспілкового комітету Профспілки Возненка А.С. від 25.01.2021 року, відповідач прийшов висновку, що в листі відсутня обґрунтована відмова у притягненні [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, а тому вважає, що відповідачем було виконано вимоги положень ч.1 ст.39 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». 12.05.2021 року від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив. 20.05.2021 року від відповідача на адресу суду надійшли заперечення на відповідь на відзив В судовому засіданні позивач позов підтримав, просив його задовольнити. Представник позивача позов підтримав просив задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступних підстав. Як вбачається із копії додатку до наказу №23-ад від 17.04.2020 року [PERSON] був ознайомлений із наказом №23-ад від 17.04.2020 року «Про відновлення обігу наркотичних засобів та психотропних речовин». Відповідно до копії наказу №11 від 06.01.2021 року «Про службове розслідування», відносно [PERSON] було розпочато службове розслідування та створено комісію по розслідуванню можливого порушення. Відповідно до копії документа, 19.01.2021 року представником відповідача було направлено лист з описом вкладення до цінного листа до Незалежної професійної спілки працівників Білоцерківської станції екстреної медичної допомоги, проект наказу «Про притягнення фельдшера з медицини невідкладних станів Білоцерківської станції екстреної медичної допомоги [PERSON] до дисциплінарної відповідальності (оголошення догани)» з додатками. Відповідно до листа заступника голови Профспілкового комітету Профспілки Возненка А.С. від 25.01.2021 року, профспілковий комітет НПСПБСЕМД клопотав до адміністрації підприємства про винесення усного попередження фельдшеру з МНС [PERSON] замість запропонованого оголошення догани. Як вбачається із копії наказу КНП Київської обласної ради «Київський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» від 05.02.2021 року №05-с «Про притягнення фельдшера з медицини невідкладних станів Білоцерківської станції екстреної медичної допомоги [PERSON] до дисциплінарної відповідальності (оголошення догани)», [PERSON] оголошено догану. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок. Дисциплінарний проступок визначається як винне протиправне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Дисциплінарний проступок, як і будь-яке інше правопорушення, може бути охарактеризований як сукупність таких елементів його складу: суб`єкта, суб`єктивної сторони, об`єкт, об`єктивної сторони. Суб`єктом дисциплінарного проступку є фізична осудна особа, яка перебуває у трудових правовідносинах (працівник) та вчинила дисциплінарний проступок. Об`єктом дисциплінарного проступку є внутрішній трудовий розпорядок, зокрема такий його елемент, як трудові обов`язки. Суб`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вина, тобто психічне ставлення працівника до вчинюваної дії чи бездіяльності та її наслідків, виражене у формі умислу або необережності. Умисел означає, що працівник усвідомлював протиправний характер своєї поведінки (дії або бездіяльності), передбачав її шкідливі наслідки і бажав їх настання або свідомо припускав їх настання. Необережність означає, що працівник усвідомлював протиправність своєї поведінки (дії або бездіяльності), передбачав її шкідливі наслідки, проте легковажно розраховував на їх відвернення або не передбачав, хоча повинен був і міг їх передбачити. Дисциплінарне стягнення - передбачений в нормативно-правовому акті захід примусового впливу, що застосовується органом, якому надано право прийняття на роботу даного працівника відповідно до його компетенції, за вчинений дисциплінарний проступок. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними. Протиправною є дія або бездіяльність працівника, який порушує вимоги законодавства про працю, локальних актів, наказів або розпоряджень роботодавця, що встановлюють трудові обов`язки працівника. На підставі аналізу законодавства дисциплінарну відповідальність умовно можна поділити на два види: загальну (санкції такої відповідальності застосовуються до всіх без винятку працівників); спеціальну (застосовується на підставі окремих нормативно-правових актів: статутів, положень, законів і поширюється лише на визначене коло працівників). Загальна і спеціальна дисциплінарні відповідальності відрізняються за сферою застосування; за суб`єктом, який уповноважений накладати стягнення; за видами стягнень; за порядком і строками оскарження дисциплінарного стягнення. Загальна дисциплінарна відповідальність настає на підставі норм КЗпП України та правил внутрішнього трудового розпорядку. Вона є універсальною за характером та поширюється на переважну більшість працівників, які працюють за трудовим договором незалежно від виду здійснюваної ними діяльності. Загальна дисциплінарна відповідальність є основним видом дисциплінарної відповідальності. Вона регулюється КЗпП України та Типовими правилами внутрішнього трудового розпорядку. Спеціальну дисциплінарну відповідальність несуть працівники, на яких поширюється дія статутів і положень про дисципліну. Вони визначають сферу їх дії, загальні обов`язки відповідних працівників, заходи дисциплінарного стягнення і коло осіб, які можуть їх застосовувати, порядок накладення і оскарження стягнень. Спеціальна дисциплінарна відповідальність працівників відрізняється від загальної більш широким змістом трудового правопорушення та більш суворими заходами дисциплінарного стягнення чи впливу. У ст. 147 КЗпП України встановлено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один із таких заходів стягнення: догана; звільнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру, який полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника у трудовому колективі. У трудовому законодавстві немає обмежень щодо підстав та періодичності застосування догани як дисциплінарного стягнення. Заходи дисциплінарного стягнення застосовуються в установленому законом порядку уповноваженими на те органами або особами, тобто представниками адміністрації відповідного підприємства, установи, організації в межах їх компетенції або вищестоящими органами. Відповідно до п.22 ст. 92 Конституції України, виключно законами України визначаються: засади цивільно-правової відповідальності; діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них. Відповідно до ч. 1 ст. 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищими за підлеглістю щодо органів, які приймають працівника на роботу (ч. 2 ст. 1471 КЗпП України). Відповідно до ст. 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. У ст. 148 КЗпП України вказано, що дисциплінарне стягнення застосовується безпосередньо, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. При цьому слід мати на увазі, що: а) місячний строк для накладення дисциплінарного стягнення необхідно відраховувати з дня виявлення проступку; б) днем виявлення проступку, з якого починається сплив місячного строку, вважається день, коли керівнику стало відомо про вчинений проступок. Якщо до працівника застосовано заходи адміністративного стягнення, то днем виявлення проступку буде вважатися день винесення постанови про накладення адміністративного стягнення; в) у місячний строк для застосування дисциплінарного стягнення не зараховується час хвороби працівника або перебування його у відпустці. Факт вчинення дисциплінарного проступку має бути належним чином зафіксований за допомогою актів, довідок, доповідних записок тощо. До застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни пояснення в письмовій формі (ч. 1 ст. 149 КЗпП України). На підставі оцінки обставин справи, суд дійшов висновку про те, що позивач є відповідальною особою за дотримання наказу КНП КОР «КОЦЕМД МК» від 19.03.2020 року №19 «Про порядок обігу наркотичних засобів, психотропних речовин в КНП КОР «КОЦЕМД МК» та наказу Білоцерківської станції екстреної медичної допомоги від 17.04.2020 року №23-ад «Про відновлення обігу наркотичних засобів та психотропних речовин». Однак, виходячи з положень вказаного вище законодавства, а також, з огляду на те, що в медичному закладі застосовувалась практика зберігання при собі на час робочої зміни фельдшерами з медицини невідкладних станів наркотичних засобів та психотропних речовин. Крім цього, суд звертає увагу на те, що даний дисциплінарний проступок не заподіяв будь-яких негативних наслідків, а також, на те, що профспілковим комітетом було надано обґрунтовану відмову у накладанні дисциплінарного стягнення у вигляді догани, суд дійшов висновку, що накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани не відповідає тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку. У зв`язку із цим, суд погоджується з аргументами позовних вимог про те, що відповідачем порушено вимоги чинного законодавства та застосовано вид дисциплінарного стягнення без попередньої згоди виборного профспілкового органу, членом якого є [PERSON] . Встановивши, що відповідачем було допущено порушення гарантії діяльності профспілки та її члена при накладення дисциплінарного стягнення, суд дійшов висновку про підставність позову, а права позивача підлягають відновленню шляхом визнання незаконним наказу. Щодо вимоги про скасування наказу, то суд дійшов висновку про відмову в позові в цій частині з тих підстав, що суд не має права відповідно до чинного законодавства скасувати накази юридичних осіб, а має лише право визнати наказ незаконним. Відповідно до квитанції №0.0.2037126333.1 від 02.03.2021 року, позивачем за подання позову сплачено 908,00 грн. судового збору, який потрібно покласти на відповідача пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Outcome: partial