Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-17 00:00:00

Позивач 02.12.2020 року звернувся до суду та свої вимоги мотивує тим, що відповідач є власником нежилого приміщення (магазину), яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , площею 1082,1 кв.м. Зазначене майно розташовується на земельній ділянці комунальної власності площею 0,1538 га, кадастровий помер: 5910136300:09:012:0001. Відповідач за користування земельною ділянкою земельний податок та/або орендну плату не сплачує в повному обсязі, право користування земельною ділянкою не оформила. Договір оренди земельної ділянки, який був зареєстрований в управління Держкомзему у місті Суми за № 591010004000557 укладався з попереднім власником терміном до 25.01.2017 . На підставі ЗК України та Закону України «Про оренду землі» набувши право власності на нежитлове приміщення відповідач набула і право користування земельною ділянкою, на якій розташовано її майно. Внаслідок вищезазначених дій відповідача територіальна громада міста Суми не має змоги отримати кошти за період з 01.09.2016 по 31.08.2019 у сумі 243359 грн. 14 коп., які відповідач мала б сплатити за звичайних умов у вигляді орендної плати за користування земельною ділянкою комунальної власності. Просить стягнути з відповідача на користь позивача безпідставно збережені кошти в сумі 243\~359,14 грн. за використання земельної ділянки без оформлення договору оренди за період з 01.09.2016 по 31.08.2019. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених у позові, просить задовольнити. Додатково пояснив, що розрахунок заборгованості був здійснений на підс таві нормативно-грошової оцінки земельної ділянки за 2018 та 2019 роки з використанням коефіцієнтів індексаації. При цьому процентна ставка була використана на рівні 6%, оскільки за функціональним призначенням приміщення використовується як кафе. Відповідач в судовому засіданні заперечувала проти позову. В обґрунтування позиції у справі зазначила, що пропозиція укласти договір від Сумської міської ради надійшла їй лише наприкінці січня 2019 року. З липня 2016 до січня 2019 року посадовими особами СМР пропозиції по укладанню договору оренди не надавались. Відповідно до Рішення СМР по ставкам орендної плати на землю від 08.07.2015№4562-МР з внесеними змінами, податок на земельні ділянки, що використовуються юридичними та фізичними особами без належним чином зареєстрованого права власності або постійного користування, сільськогосподарських угідь та земельних ділянок, які використовуються для цілей, вказаних в п.4.5 цього Положення, справляється в розмірі 3% від їх нормативної грошової оцінки. Тому посилання позивача на ст.1212-1214 ЦК є необґрунтованим, а відповідно позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню. Нею були виконані умови законодавства шляхом звернення до позивача з заявою про надання їй земельної ділянки, на якій розташовано належний їй об`єкт нерухомого майна (займає 73 % спірної земельної ділянки). Зазначене унеможливлює передачу земельної ділянки іншій особі. В січні 2019 року на її адресу було направлено примірник договору оренди земельної ділянки без зазначення дати його укладання, але вже підписаний міським головою. На момент отримання договору вона не погодилась з змістом договору, оскільки ставка орендної плати в розмірі 6 % не відповідала рішенням Сумської міської ради. Через 10 днів після придбання об`єкту нерухомого майна, кафе припинило свою роботу. Після звернення СМР до суду з позовом про визнання договору оренди укладеним, вона запропонувала укласти мирову угоду з ціною оренди 4 %, на що отримала відмову. На теперішній час не існує рішення СМР про встановлення орендної плати в розмірі 6%, а існує рішення про встановлення орендної плати в розмірі 4%. Встановлення СМР розміру орендної плати 3% до укладення договору оренди свідчить про необґрунтованість позовних вимог. Просить в задоволенні позову відмовити. Представник відповідача позов не визнала, підтримала позицію відповідачки. Ухвалою Ковпаківського районного суду м.Суми від 04.12.2020 справу передано за підсудністю на розгляд до Зарічного районного суду м.Суми. Ухвалою суду від 10 лютого 2021 року відкрито провадження у справі, призначено судовий розгляд у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 04 березня 2021 року. Підготовче засідання 04.03.2021 відкладено на 01.04.2021 у зв`язку з клопотанням відповідача. Підготовче засідання 01.04.2021 року відкладено на 21.04.2021, визнано явку відповідача обов`язковою. Ухвалою від 21.04.2021 відмовлено у задоволенні заяви [PERSON] про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №\~591/5671/19, у справі оголошено перерву до 01.06.2021 , надано час відповідачу для подання відзиву. Підготовче засідання 01.06.2021 відкладено на 23.06.2021 за клопотанням представника відповідача надати час для ознайомлення з матеріалами справи. 14 червня 2021 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву. Підготовче засідання 23.06.2021 відкладено на 15.07.2021 за клопотанням представника позивача надати час для ознайомлення з відзивом. 12.07.2021 представником позивача подано відповідь на відзив. Зазначає, що з моменту набуття права власності на нежитлове приміщення відповідач набула право оренди земельної ділянки загальною площею 0,1538 га кв.м по [ADDRESS] . Листом від 10.01.2018№06.01-16/61 була повідомлена про прийняте Сумською міською радою рішення від 05.10.2016 № 1193-МР про надання в оренду земельної ділянки з зазначенням необхідного пакету документів для його укладення. Підставою для прийняття рішення про встановлення розміру орендної плати 6% було звернення [PERSON] від 11.07.2016. Рішення від 24.03.2021 № 572-МР «Про внесення змін до рішення сумської міської ради від 05.10.2016 №1193-МР «Про надання в оренду земельної ділянки [PERSON] » було прийнято на підставі звернення відповідачки від 29.10.2020. Підготовчі засідання 15.07.2021, 07.09.2021, відкладались за клопотанням представника відповідача. Ухвалою від 30.09.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні 03.11.2021 розгляд даної справи був відкладений за клопотанням відповідача. В судовому засіданні 24.11.2021,09.12.2021 оголошено перерву у зв`язку з закінченням процесуального часу. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, відповідача та представника відповідача, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] є власником нежитлового приміщення громадський будинок (магазин), розташованого за адресою [ADDRESS] , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єктів від 21.04.2020, договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 04.07.2016 року (а.с.7-8,120). Вказане приміщення розташоване на земельній ділянці з кадастровим номером 5910136300:09:012:0001, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 13.08.2019 (а.с.9). Як вбачається з вказаного витягу у ДЗК відсутня інформація про зареєстроване право, державна реєстрація земельної ділянки здійснена на підставі технічної документації із землеустрою 30.08.2012 (а.с.9-11). 22.06.2012 року Сумською міською радою від імені територіальної громади міста Суми та підприємством Сумської облспоживспілки «Центральний ринок міста Суми» укладений договір оренди земельної ділянки, яка знаходиться за адресою : [ADDRESS] , кадастровий номер 5910136300:09:012:0001. Відповідно до п.1.2, п.1.3 нормативна грошова оцінка земельної ділянки на момент укладення договору становить 1116464,96 грн., категорія землі житлової та громадської забудови. Відповідно до п.2.1,п.2.2., земельна ділянка надається в оренду під розміщеними магазином та кафе, згідно з класифікацією видів цільового призначення земель землі громадської забудови, термін договору до 25.01.2017 року (а.с.12-14). Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 23.08.2016 за [PERSON] зареєстровано право власності на обкт нерухомого майна громадський будинок (магазин) за адресою: [ADDRESS] (а.с. 7-8). Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 02.04.2012, нормативна грошова оцінка земельної ділянки під забудовою складає 725,92 грн. за кв.м. (а.с.119). Відповідно до Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 02.10.2018,16.08.2019 нормативна грошова оцінка земельної ділянки складає 2261644,28 грн.(а.с.16) Листом від 03.01.2020 «Про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2019 рік» Держгеокадастр повідомив, що коефіцієнт індексації нормативнох грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнти індексації нормативно-грошової оцінки земель становлять, зокрема, за 2016 рік для земель несільськогосподарського призначення 1,06, 2017 рік 1,0, 2018 рік 1,0 (а.с. 20). 11.07.2016 відповідачка звернулася до позивача із заявою про надання їй в оренду земельної ділянки для комерційного використання у звзку із переходом права на приміщення (а.с. 124). Рішенням Сумської міської ради від 05.10.2016 №1193-МР надано [PERSON] в оренду земельну ділянку по [ADDRESS] . Листом Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради від 10.01.2018 №06.01-16/61 [PERSON] була повідомлена про прийняте Сумською міською радою рішення від 05.10.2016 № 1193-МР про надання в оренду земельної ділянки з зазначенням необхідного пакету документів для його укладення (а.с.122). Вказаний лист датований 10.01.2018, однак як вбачається з копії опису вкладення та відбитку поштового штемпеля на ньому, лист був відправлений лише 18.01.2019 (а.с. 123). 15.08.2019 року Департамент забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради направив [PERSON] лист про усунення порушень земельного законодавства, в якому запропоновано усунути порушення земельного законодавства шляхом реєстрації права користування земельною ділянкою за адресою : [ADDRESS] (а.с.18-19). 24.03.2021 рішенням Сумської міської ради №572-МР «Про внесення змін до рішення Сумської міської ради від 05 жовтня 2016 року №1193-МР «Про надання в оренду земельної ділянки [PERSON] : в графі 3 замість слів «Під розміщеними магазином та кафе» записати слова «Під розміщеними аптекою та магазинами»; в графі 6 замість цифр та знаків «6%» записати цифри та знаки «4%»; в назву графи 4 замість слів та знаків «Площа, га, строк користування з моменту прийняття рішення, записати слова та знаки «Площа, га, строк користування»(а.с. 81). Рішення СМР від 24.03.2021 № 572-МР «Про внесення змін до рішення Сумської міської ради від 05.10.2016 №1193-МР «Про надання в оренду земельної ділянки [PERSON] » було прийнято на підставі звернення відповідачки від 29.10.2020 (а.с.125-126). Відповідно до листа ГУ ДФС у м.Сумах від 27.08.2019 року [PERSON] узгодила податкове зобов`язання по земельному податку за користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: [ADDRESS] , а саме : 2017 рік 32235,28 грн., 2018 рік 64470,56 грн., 2019 рік 64470,56 грн. Задекларовані суми сплачені своєчасно та в повному обсязі (а.с.15) Згідно розрахунку недоотриманого доходу за користування [PERSON] земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 5910136300:09:012:0001 за період з 01.09.2016 по 31.08.20219 відповідач мав сплатити 243359 грн. 14 коп. Вказана сума обчислена виходячи з нормативно-грошової оцінки земельної ділянки 4430172,80 грн. та становить 6% від нормативно-грошової оцінки за вирахуванням фактично сплачених коштів. (а.с.3-4). Відповідно до статей\~122,\~123,\~124 ЗК України\~міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними\~статтею 122 цього Кодексу\~шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. Особи, які отримують земельну ділянку комунальної власності в користування за договором оренди (договором купівлі-продажу права оренди), зобов`язані сплачувати за неї орендну плату. Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди, як це передбачено частиною першою\~статті 21 Закону України «Про оренду землі». Згідно із частиною першою\~статті 79 ЗК України\~земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. Відповідно до частин першої, третьої, четвертої, дев`ятої\~статті 79-1 ЗК України\~формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі; земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Відповідно до частини другої\~статті 152 ЗК України\~власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, відшкодування завданих збитків. Статтею 1212 ЦК України\~визначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення\~глави 83 ЦК України\~застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідків події. Отже, у випадку\~використання землекористувачем сформованої земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер, без оформлення договору оренди власник такої земельної ділянки (орган місцевого самоврядування, який представляє інтереси територіальної громади) може захистити своє право на компенсацію йому вартості неотриманої орендної плати в порядку\~статті 1212 ЦК України. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Проте з огляду на приписи частини другої\~статті 120 ЗК України\~не вважається правопорушенням відсутність у власника будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій розташоване це нерухоме майно. До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої\~статті 1212 ЦК України. Зазначені правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 629/4628/16-ц та від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17. Відповідно до пункту\~289.1 статті 289 ПК України\~(у редакції на час спірних правовідносин) для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення станом на 1 січня поточного року, за певною формулою (пункт\~289.2 статті 289 ПК України). Отже, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який у будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями підпункту\~288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України. Статтею 12 Закону України «Про оцінку земель»\~у редакції, чинній на час вирішення спору судом, регламентовано, що нормативно-правові акти з проведення оцінки земель затверджуються Кабінетом Міністрів України. Для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності нормативна грошова оцінка земель проводиться обов`язково (стаття 13 цього Закону); нормативно-грошова оцінка земельних ділянок у межах населених пунктів проводиться не рідше ніж на 5 - 7 років (стаття 18 Закону України «Про оцінку земель»). Відповідно до\~статті 20\~Закону України «Про оцінку земель»\~за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Частиною другою\~статті 20 Закону України «Про оцінку земель»\~передбачено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Згідно з положеннями частини третьої\~статті 23 цього Закону\~в редакції на час розгляду спору судом витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Процедура проведення нормативної грошової оцінки земель визначається Порядком № 489 (зі змінами та доповненнями). В основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель (пункт 1 розділу ІІ Порядку № 489). Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, якій присвоєно кадастровий номер, проводиться вперше відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої\~постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року № 213\~(зі змінами). За результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (пункт 1 розділу III Порядку № 489). Порядком затверджена форма заяви (додаток 8) на витяг та сама форма витягу (додаток 9), у якій, зокрема, вказано: «Витяг сформовано» із зазначенням дати його формування. Отже, результатом нормативної грошової оцінки конкретної земельної ділянки є технічна документація на неї, а надання витягу з технічної документації є послугою компетентного органу (Держгеокадастру та його територіальних органів), який веде відповідний облік згідно з Порядком ведення Державного земельного кадастру, затвердженим\~постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 року № 1051\~(далі - Порядок № 1051), про що зазначено в пункті 2 розділу III Порядку № 489. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки - це роздруковані за допомогою програмного забезпечення актуальні дані про земельну ділянку, які є у Державному земельному кадастрі та технічній документації з нормативної грошової оцінки земель станом на певну дату. Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період. Видача витягу є адміністративною послугою, яка надається відповідним управлінням Держгеокадастру на виконання приписів\~Закону України від 06 вересня 2012 року № 5203-VI «Про адміністративні послуги»\~та\~постанови Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2011 року № 835 «Деякі питання надання Державною службою геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг», що не позбавляє його\~надати власнику (органу місцевого самоврядування) більш повну інформацію про зміни в нормативній грошовій оцінці конкретної земельної ділянки за попередній період, виходячи з технічної документації на таку земельну ділянку, яка зберігається в даних Державного земельного кадастру, оформивши відповідну довідку. Так, згідно з підпунктами 8, 14, 15 пункту 24 Порядку № 1051 до Державного земельного кадастру вносяться, зокрема, відомості про нормативну грошову оцінку (значення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яке розраховується за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі відомостей про земельну ділянку, зазначених у цьому пункті, та відомостей про нормативну грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці згідно з підпунктом 8 пункту 22 цього Порядку; дата проведення нормативної грошової оцінки земель), а також інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку (назва та дата розроблення документації із землеустрою, відомості про її розробників; назва, дата та номер рішення про затвердження документації із землеустрою, найменування органу, що його прийняв, електронні копії відповідних документів), інформація про документи, на підставі яких встановлено нормативну грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці, до складу якої входить земельна ділянка, згідно з підпунктом 8 пункту 22 цього Порядку. Отже, за наявності збережених попередніх відомостей у системі Державного земельного кадастру про проведену нормативну грошову оцінку земельної ділянки, визначеної конкретним кадастровим номером, власник такої ділянки не може бути обмеженим у праві на отримання такої інформації, якщо вона необхідна йому для захисту своїх земельних прав. Пунктом 162 Порядку № 1051 визначено відомості, які можуть надаватися державними кадастровими реєстраторами у такій формі:\~1)\~витягу\~з Державного земельного кадастру про об`єкт Державного земельного кадастру; 2)\~довідки, що містить узагальнену інформацію про землі (території), за формою згідно з додатком 41; 3) викопіювання з картографічної основи Державного земельного кадастру, кадастрової карти (плану); 4)\~копій документів, що створюються під час ведення Державного земельного кадастру. Витяги, довідки, викопіювання та копії документів, що створюються під час ведення Державного земельного кадастру, в паперовій та електронній формі відповідно до\~Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»\~мають однакову юридичну силу. Згідно з додатком 41 передбачена форма довідки з Державного земельного кадастру, яка ідентифікує земельну ділянку за її кадастровим номером, місцем знаходження, площею, а також поряд з іншими даними містить відомості про економічну та\~нормативну грошову оцінку земель. Відповідно до пункту 179 Порядку № 1051\~довідки з Державного земельного кадастру, що містять узагальнену інформацію про землі (території), надаються органам державної влади,\~органам місцевого самоврядування для здійснення своїх повноважень, визначених законом, особам, які в установленому законом порядку включені до Державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників, Державного реєстру сертифікованих інженерів-геодезистів та Державного реєстру оцінювачів з експертної грошової оцінки земельних ділянок. Отже, така довідка, поряд з витягом про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, може бути належним доказом на обґрунтування її нормативної грошової оцінки. Технічна документація на конкретну земельну ділянку, яка виготовляється на замовлення землекористувача (власника), відповідно до\~статті 20 Закону України «Про оцінку земель»,\~також є джерелом інформації про нормативну грошову оцінку певної земельної ділянки. Отже, власник (землекористувач) може використати технічну документацію на обґрунтування нормативної грошової оцінки, надавши суду її оригінал або належно засвідчену копію. Відтак технічна документація, виготовлена на конкретну земельну ділянку уповноваженим органом, може бути належним доказом на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка набула статусу об`єкта цивільних прав. Згідно з пунктом\~286.2 статті 286\~та підпунктом\~288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України\~в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельної ділянки; платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку; при поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається\~довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі. Отже, як положення\~ПК України, так і законодавство про оцінку земель визнають належними доказами на обґрунтування оцінки землі довідку, витяг з Державного земельного кадастру щодо земельної ділянки, яка є об`єктом плати за землю, та технічну документацію на земельну ділянку, виготовлену компетентним органом. \~З огляду на те, що земельним законодавством та\~ПК України\~не обмежується можливість подання доказів щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної (комунальної) власності для цілей сплати орендної плати виключно витягом з Державного земельного кадастру, належними доказами на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки можуть бути: технічна документація на спірну земельну ділянку, виготовлена компетентним органом для оформлення договору оренди, довідка з Державного земельного кадастру, витяг з Державного земельного кадастру, а також висновок судової експертизи про встановлення нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки. Вказаний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 у справі № 905/1680/20. При розрахунку суми, яка підлягає відшкодуванню, позивач виходив з розмиіру нормативно-грошової оцінки земель, яка була визначена за 2018 та 2019 рік та обчислював розмір суми, виходячи зі ставки 6% від нормативно-грошової оцінки. Така ставка була визначена ним оскільки рішеннями Сумської міської ради «Про встановлення плати за землю» для об`єктів нерухомого майна з функціональним призначенням - для будівництва та обслуговування об`єктів туристичної інфраструкури та закладів громадського харчування,в т.ч. кафе, було визначено ставку на рівні 6% (а.с. 155-175). Суд не в повній мірі погоджується з таким розрахунком. З матеріалів справи вбачається, що при обчисленні розміру орендної плати, яка б підлягала сплаті за 2016 та 2017 роки позивач використовував нормативно-грошову оцінку за 2018 рік, при цьому, як він стверджує, застосовував коефіцієнт індексації 1,06 за 2016 рік на підставі листа Держгеокадастру «Про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2019 рік». Суд зазначає, що на підставі наведених вище норм плата за землю розраховується на підставі відомостей про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки за поточний рік або на підставі такої оцінки за попередні періоди з урахуванням коефіцієнта індексації. Чинним законодавством не передбачено визначення нормативної грошової оцінки за майбутні періоди, як бази для розрахунку розміру плати за землю. В листі Держгеокадастру «Про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2019 рік» визначено коефіцієнти індексації для визначення нормативної грошової оцінки у 2019 році для земельних ділянок, оцінка яких була проведена у попередніх періодах. Зокрема, для визначення нормативної грошової оцінки землі у 2019 році, якщо така оцінка була проведена у 2016 році, застосовується коефіцієнт 1,06, а не навпаки, як стверджує позивач. Як було зазначено вище, для цілей сплати орендної плати доказами, які підтверджують нормативну грошову оцінку землі є витяг з Державного земельного кадастру або технічна документація на спірну земельну ділянку, виготовлена компетентним органом для оформлення договору оренди, або довідка з Державного земельного кадастру, витяг з Державного земельного кадастру, або ж висновок судової експертизи про встановлення нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки. При визначенні розміру орендної плати жоден з актуальних документів, які б підтверджували нормативно-грошову оцінку земельної ділянки за 2016 та 2017 роки використаний не був. З цих підстав, а також враховуючи, що відповідачем сплачувався земельний податок у вказаному періоді, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки без оформлення договору оренди за період з 01.09.2016 по 31.12.2017 в загальному розмірі 146\~135,82 грн. Відносно вимог про стягнення коштів за 2018-31.08.2019 суд зазначає таке. Згідно зі\~статтею 206 ЗК України\~використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Відповідно до ч. 1\~ст. 1212 ЦК України\~особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Частиною 1\~ст. 1214 ЦК України\~передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна. Особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, має право вимагати відшкодування зроблених нею необхідних витрат на майно від часу, з якого вона зобов`язана повернути доходи. Судом встановлено, що за 2018 та вісім місяців 2019 року позивачем нараховано кошти в загальному розмірі 97\~223,32 грн. Вказана сума розрахована як різниця між орендною платою, що підлягала б сплаті за користування земельною ділянкою за вказаний період (226164,44 грн.) та фактично сплаченими коштами (128941,12 грн. ). При цьому орендна плата розраховувалась за ставкою 6% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Нормативна грошова оцінка була проведена у відповідних періодах що підтверджується витягами з технічної документації від 02.10.2018 та від 16.08.2019 (а.с. 16,17). Обгрунтовуючи наявність підстав для нарахування орендної плати за ставкою 6%, позивач посилається на те, що нежитлове приміщення використовувалось за функціональним призначенням як кафе. Ставки орендної плати за користування земельними ділянками для такої категорії об?єктів громадської забудови були встановлені рішеннями Сумської міської ради на рівні 6% у періоді 2018-2019 роки. Разом з цим, з матеріалів справи вбачається, що у 2018-2019 роках відповідачкою нежитлове приміщення не використовувалось як кафе, а використовувалось для розміщення аптеки та магазину. Вказане підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відповідно до якого 04.07.2016 за відповідачкою зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна громадський будинок (магазин) (а.с. 7). Ставка орендної плати за користування земельними ділянками під розміщеними об?єктами, що використовуються як магазини в межах території міста складала 4% (а.с. 155-175). Крім того, суд зазначає, що 24.09.2021 сторонами було укладено договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером 5910136300:09:012:0001 для земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] . У пункті 2.1 договору зазначено, що земельна ділянка за функціональним призначенням надається в оренду під розміщеними аптекою та магазином, а орендна плата за рік становить 4,0% від нормативно-грошової оцінки (п. 3.1 договору) (а.с 190-191). Суд також вважає безпідставними доводи позивача про ухилення відповідача від укладення договору оренди землі. З матеріалів справи вбачається, що відповідачка 11.07.2016 одразу ж після укладення договору купівлі-продажу об?єкта нерухомості звернулася до Сумської міської ради з питання надання їй в оренду земельної ділянки (а.с. 124). Рішення за наслідками розгляду її заяви було прийняте 05.10.2016, однак про прийняте рішення [PERSON] було повідомлено лише у січні 2019 року листом, який датований 10.01.2018. Цим же листом відповідачу було направлено проект договору оренди земельної ділянки, із яким вона не погодилась в частині розміру орендної плати (а.с. 122,123). За таких обставин, суд вважає, що наявні підстави для часткового задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів, за користування земельною ділянкою за період з 01.01.2018 по 31.08.2019, які повинні розраховуватись як 4% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за рік, за вирахуванням фактично сплачених відповідачкою коштів, як земельний податок за вказаний період. Таким чином, сплаті підлягають кошти в сумі 32407,77 грн. за період з 01.08.2018 по 30.06.2021. Виходячи з наведеного, суд вважає, що з відповідача на користь Сумської міської ради необхідно стягнути безпідставно збережені кошти в сумі 32407,77 грн. за використання земельної ділянки площею 0,1538 га за адресою: [ADDRESS] без оформлення договору оренди. В іншій частині вимог слід відмовити у зв`язку з необґрунтованістю. Відповідно до ст.141 ЦПК України необхідно стягнути з [PERSON] на користь Сумської міської ради судові витрати в розмірі 474,55 грн. пропорційно до задоволених позовних вимог.

Outcome: partial