Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до відповідача [PERSON] , в якій просила суд стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітньої дитини. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 24.03.2021 року прийнято позов до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання дитини. Призначено судове засідання. Разом з тим, до початку судового засідання відповідач [PERSON] подав зустрічну позовну заяву до [PERSON] , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини. У судовому засіданні 04.06.2021 року представник відповідач [PERSON] адвокат Полупанова О.О. просила прийняти до спільного розгляду разом з первісним позовом зустрічний позов. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.06.2021 року зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини - прийнято до спільного розгляду з первісним позовом. Цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання дитини та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Замінено судове засідання підготовчим засіданням. Призначено підготовче засідання. Разом з тим, до початку підготовчого засідання 03.11.2021 року від позивача за первісним позовом [PERSON] надійшла заява, в якій остання, просить суд залишити первісний позов без розгляду, зустрічний позов визнала, просила його задовольнити та розглянути справу у її відсутність. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 11.11.2021 року первісний позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання дитини - залишено без розгляду. 11.11.2021\~року ухвалою\~Жовтневого районного\~суду м.\~Харкова підготовче\~провадження у\~цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини закрито. Призначено справу до судового розгляду по суті. В обґрунтування позовних вимог про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини позивач [PERSON] посилається на те, що 25.08.2018 року між [PERSON] та [PERSON] , був укладений шлюб. Невдозі після укладення шлюбу, у вересні 2018 р. [PERSON] повернувся для проходження військової служби у Військову частину [NUMBER] , яка розташована за адресою: [ADDRESS] , в якій він служив, починаючи з березня 2018 р. При цьому [PERSON] залишилася у Харкові. З кінця 2018 року стосунки між подружжям стали псуватися. Після укладення шлюбу, протягом 2018-2019 років [PERSON] приїздив до Харкова лише 2 рази: у грудні 2018 р. - січні 2019 р., а також весною 2019 р. Під час приїздів до міста Харкова [PERSON] подружжя не мало постійного спільного місця проживання. Так, [PERSON] мешкав за адресою: [ADDRESS] , де проживає його матір і брат. А дружина мешкала у своїй квартирі за адресою: [ADDRESS] . Весною 2019 р. під час приїзду до Харкова [PERSON] , подружжя мало чергову сварку, після чого вони вирішили розірвати шлюб, [PERSON] повернувся за місцем несення служби: Чернигівська обл, Козелецький р-н, смт.Десна. У серпні 2019 р. [PERSON] познайомився і в подальшому став зустрічатися з його майбутньою дружиною - [PERSON] . При цьому з відповідачем [PERSON] [PERSON] відносин не підтримував. Наступного разу [PERSON] приїхав до міста Харкова тільки у січні 2020 р. - з метою розірвання шлюбу. Так як подружжя не мало у шлюбі дітей та обидва були згодні на розірвання шлюбу, то 18.02.2020 р. шлюб було розірвано. При подачі заяви про розірвання шлюбу до РАЦСу [PERSON] не повідомляла [PERSON] про те, що вона вагітна, а також не мала зовнішніх ознак вагітності. Після подачі заяви про розірвання шлюбу [PERSON] та [PERSON] не зустрічалися, не спілкувалися та не бачилися. 19.09.2020 року [PERSON] уклав новий шлюб з [PERSON] , а [INFO] у них народилася дитина [PERSON] , у свідоцтві про народження якого [PERSON] записаний батьком. В січні 2021 р. [PERSON] зателефонувала [PERSON] та повідомила, що народила дитину та що батьком вказала [PERSON] . В розмові [PERSON] зазначила, що погоджується, що [PERSON] біологічним батьком не є. На підставі викладеного позивач звернувся до суду з даним позовом. Сторони в судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності. В своїй письмовій заяві позивач [PERSON] позов підтримав. Крім того представником позивача [PERSON] адвокатом Полупановою О.О. подано заяву про відшкодування витрат на правову допомогу у розмірі 10\~500, 00 грн. Відповідач [PERSON] надала заяву, в якій позов визнала у повному обсязі, визнала, що дійсно відповідач не є батьком її сина [PERSON] , крім того зазначила, що не заперечує проти стягнення з неї судових витрат, які поніс [PERSON] за наявності доказів їх понесення. Представник третьої особи Новобаварського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у судове засідання не з`явився, до початку судового засідання надав заяву, в якій просив проводити подальші судові засідання у його відсутність. Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. З матеріалів справи вбачається, що позивач [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, укладеному 25.08.2018 року (а.с.38). Копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого 18.02.2020 року підтверджується, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, про що 18.02.2020 року зроблений відповідний актовий запис №18. Прізвище дружини після розірвання шлюбу « [PERSON] » (а.с. 39). [INFO] народився [PERSON] , місце народження якого Україна, Харківська область, м. Харків, про що зроблено відповідний актовий запис №68 Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) та підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 09.02.2021 року. Батьками дитини зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с. 40). У відповідності до положень ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі\~ст. 121 СК України\~права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями\~122\~та\~125\~цього\~Кодексу. Відповідно до ч.1\~ст.122 СК України\~дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Згідно зі\~ст. 136 СК України\~особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених\~наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є, зокрема, рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження. Згідно з п.11\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів»\~ оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Положеннями ч. 1\~ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до\~статті 12 ЦПК України та згідно з ч.ч. 1, 5 та 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених\~цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 82 ЦПК України передбачені підстави звільнення від доказування, зокрема, в ч.1 зазначеної статті визначено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитись від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.). Враховуючи надані учасниками справи докази, в тому числі визнання відповідачем [PERSON] обставин, на яких ґрунтується позов [PERSON] , зокрема визнання факту відсутності кровного споріднення між позивачем та дитиною, в достовірності якого у суду немає обґрунтованого сумніву, визнання позову відповідачем, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та виключення відомостей про [PERSON] , як про батька з актового запису №68 від 09.02.2021 року, складеного Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про народження [PERSON] , [INFO] , місце народження якого Україна, Харківська область, м. Харків. Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. \~До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати \~на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: \~у разі задоволення позову - на відповідача; \~у разі відмови в позові - на позивача;\~у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до\~ч.4\~ст.137\~ЦПК України\~розмір витрат\~на оплату\~послуг адвоката\~має бути\~співмірним із: складністю\~справи та\~виконаних адвокатом\~робіт (наданих\~послуг); часом,\~витраченим адвокатом\~на виконання\~відповідних робіт\~(надання\~послуг); обсягом\~наданих адвокатом\~послуг та\~виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Згідно з ч. 5 ст. 137 ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до п. 48 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року, витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а і у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. 19.04.2021 року між адвокатом Полупановою О.О. та Ловінським С.С. укладений договір про надання правової допомоги. Позивачем сплачено за надання правової допомоги суму у загальному розмірі 10\~500,00 грн., яка відповідає детальному розрахунку вартості правової допомоги за Додатковою угодою №1 до Договору про правової допомоги від 19.04.2021 року та акту виконаних робіт, підписаному клієнтом та адвокатом і наданим суду. З огляду на викладене, беручи до уваги положення ст.ст. 133, 137 ЦПК України, а також повне визнання позову з боку відповідача, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав, в межах задоволених позовних вимог, для стягнення з відповідача за відсутності заперечень останньої, витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката на користь позивача у розмірі 10 500,00 гривень, які вважає співмірними з обсягом наданих адвокатом послуг. Окрім того, оскільки відповідач визнала позов до початку розгляду справи по суті,\~суд відповідно до ч.1 ст. 142 ЦПК України вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову в розмірі 454 грн. 00 коп., а іншу частину судових витрат у вигляді судового збору в розмірі 454 грн. 40 коп. - стягнути з відповідача на користь позивача на підставі ст. 141 ЦПК України. Враховуючи викладене та

Outcome: approved