Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-11 00:00:00

До Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшла позовна заява [PERSON] , у якій останній прохає провести поділ в натурі житлового будинку з господарсько-житловими будівлями по [ADDRESS] , виділивши 2/5 частин цього домоволодіння у самостійний об`єкт (одиницю) нерухомого майна та визнати за [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , право власності на цей самостійний об`єкт (одиницю) нерухомого майна - житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами по [ADDRESS] . Позов обґрунтований тим, що йому на праві спільної часткової власності належить 2/5 частин житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями по [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 17.08.1999, серія АВВ № 724956, реєстр.№1121, який розташований на неприватизованій земельній ділянці та в цілому складається із: житлового будинку літ.А,ап,ап1; сараю літ.Б; сараю літ.В; вбиральні літ.Т; огорожі № 1,2; вимощення І; вигрібної ями ІІ. Співвласником інших 3/5 частин домоволодіння є [PERSON] , який помер [INFO] , спадкоємцем якого є дружина - [PERSON] , яка прийняла спадщину в порядку ст. 1268 ЦК України. Позивач звернувся до відповідачки з пропозицією поділу майна в натурі та оформлення належних їм частин домоволодіння у самостійні об`єкти нерухомого майна, однак остання відмовилися. Ухвалою від 10.12.2021 позовна заява прийнята до розгляду в порядку загального позовного провадження, у справі призначено підготовче судове засідання на 12.01.2022, витребувано з Кобеляцької державної нотаріальної контори спадкову справу після померлого [INFO] [PERSON] . У підготовче судове засідання 12.01.2021 сторони не з`явилися, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи. 12.01.2021 до суду надійшло повідомлення Кобеляцької державної нотаріальної контори №2/01-16 від 12.01.2022 про те, що спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] в нотаріальній конторі відсутня. 12.01.2021 до суду надійшло клопотання представника позивача [PERSON] адвоката Галушка С.С. у якому останній прохає розглянути справу за відсутності сторони позивача, позовні вимоги задовольнити. 12.01.2021 до суду надійшла заява відповідачки [PERSON] про визнання позову [PERSON] в повному обсязі та розгляд справи за відсутності відповідачки. Відповідно до частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. З огляду на зазначене, суд вважає за можливе провести підготовче судове засідання за відсутності сторін та їх представників на підставі наявних у суду матеріалів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 49 Цивільного процесуального кодексу України, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Відповідно до частин 1, 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до частини 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. З огляду на подану відповідачкою заяву про визнання позову, у підготовчому судовому засіданні суд здійснює їх перевірку на наявність для того законних підстав. З огляду на зміст позову та заяв представника позивача і відповідача суд робить висновок, що сторони розуміють наслідки вчинення зазначених процесуальних дій, а представник позивача не обмежений у повноваженнях на їх вчинення. Судом встановлено, що житловий будинок з господарськими будівлями, який розташований на неприватизованій земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] , та котрий в цілому складається із: житлового будинку літ.А,ап,ап1; сараю літ.Б; сараю літ.В; вбиральні літ.Т; огорожі № 1,2; вимощення І; вигрібної ями ІІ, належить на праві спільної часткової власності: 1) [PERSON] , частка якого складає 2/5, яку він придбав у [PERSON] відповідно до договору купівлі-продажу від 17.08.1999, серія АВВ № 724956, реєстр.№1121 (а.с. 7); 2) [PERSON] , частка якого складає 3/5, на підставі свідоцтва про право власності на жилий будинок від 30.01.1998 № 254 (а.с.11). [PERSON] помер [INFO] , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.12). Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦПК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] є [PERSON] , котра у розумінні закону (ч.3 ст. 1268 ЦПК України) є такою, що прийняла спадщину (свідоцтво про укладення шлюбу від 20.02.1993, серія [NUMBER] (а.с. 13), довідка Кобеляцької міської ради № 810 від 27.04.2021 про осіб, які проживали на момент смерті спадкодавця з ним (а.с. 14), довідка Кобеляцької державної нотаріальної контори № 2/01-16 від 12.01.2022 про відсутність спадкової справи (а.с. 32)). [PERSON] як спадкоємець померлого співвласника житлового будинку право власності на цей об`єкт нерухомого майна не реєструвала, що одночасно із відмовою від поділу майна в позасудовому порядку перешкоджає позивачу у здійсненні своїх прав як власника належної йому частини домоволодіння. Відповідно до висновку щодо технічної можливості виділу об`єкта нерухомого майна № 01-01-170, виданого Комунальним підприємством «Кобеляцьке бюро технічної інвентаризації» [PERSON] 08.06.2021, вбачається, що у фактичному користуванні останнього перебуває 2/5 частини жилого будинку з господарчими побудовами, а саме: 2/5 частини житлового будинку літ.А,ап1 площею 37,0 кв.м, в т.ч. житлова площа 16,7 кв.м; 1/2 частина сараю літ.Б; вбиральня літ.Т; огорожа № 2,3, і зазначене майно може бути виділене у окрему одиницю у складі новоутворених об`єктів нерухомого майна: житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами з присвоєнням нової адреси (а.с.18). Відповідно до частини 3 статті 358 Цивільного кодексу України, кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Згідно з частинами 1, 3 статті 364 Цивільного кодексу України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Частиною 2 статті 367 Цивільного кодексу України визначено, що у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 Цивільного кодексу України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 Цивільного кодексу України та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них». Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна № 55 від 18 червня 2007 року, затвердженою в Мінюсті України від 06 липня 2007 року. Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси. Як роз`яснено в пункті 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 4 жовтня 1991 року «Про практику застосування законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Враховуючи вищевикладене, оскільки технічно можливо розділити житловий будинок з господарськими будівлями в окремі об`єкти, а відповідачка визнала позов, то позов слід задовольнити та виділити належну позивачу частку в натурі і визнати за ним право власності на виділену одиницю, припинивши право спільної часткової власності. За змістом частин 1, 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві; у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, однак якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання відповідачкою позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Таким чином, визнання позову відповідачкою слід прийняти. Оскільки сторонами не заявлені вимоги щодо розподілу між ними судових витрат, то їх розподіл відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України судом не здійснюється. На підставі викладеного,

Outcome: approved