Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-11 00:00:00

11.03.2021 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради (далі - ХМР) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відкритої після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , в якому просила суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у два місяці після набрання законної сили рішенням суду. Позов мотивовано тим, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з 18/100 частин комунальної квартири [ADDRESS] . 15.10.2020 року [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка. Постановою державного нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Кривенець А.А. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У визначений законом шестимісячний строк із дня смерті спадкодавця [PERSON] до нотаріальної контри із заявою про прийняття спадщини не звернулася у зв`язку з поважними причинами, якими є поширення коронавірусної хвороби, запровадженням обмежень в роботі державних установ та транспортного засобу. У серпні 2020 року [PERSON] поїхала у гості до родичів в село Шарівка Харківської області та не могла повернутися завчасно до м. Харкова для оформлення спадщини у зв`язку з запровадженням обмежень в роботі транспортного засобу. 16.08.2021 року представником ХМР подано до суду відзив на позов, в якому проти задоволення позову заперечував у зв`язку з його необґрунтованістю та безпідставністю. Зазначив, що [PERSON] не проживала постійно із спадкодавцем, неможливість звернутися до нотаріальної контори у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби та обмеженням роботи транспортного засобу не є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки відповідно до п. 3.5. глави 10 частини II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, позивач не була позбавлена можливості подати до нотаріальної контори письмову заяву про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку. Позивач не скористалась правом звернутися у шестимісячний строк до нотаріуса з метою вчинення відповідної нотаріальної дії. Зазначені причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини не є поважними. В судовому засідання [PERSON] просила суд позов задовольнити. Зазначила, що на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем. Фактично шлюбні стосунки з померлим чоловіком не підтримувала більше 6 років, проживала разом з донькою в м. Харкові окремо від чоловіка, який проживав у комунальній квартирі в [ADDRESS] часток якої належали йому на праві приватної власності. Спілкувалась з померлим за його життя приблизно один або два рази на місяць шляхом телефонного зв`язку. Чоловік зловживав алкогольними напоями, що стало причиною його смерті. На похованні чоловіка присутня не було, поховання проходило за рахунок державних коштів. Про дату смерті чоловіка дізналася одразу після його смерті. З дати смерті чоловіка ( [INFO] ) до серпня 2020 року перебувала у м. Харкові, не звернулася у шестимісячний строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що державні установи не працюють у зв`язку з запровадженням карантину. У серпні 2020 року поїхала до родичів до с. Шарівка Харківської області та завчасно не могла повернутися до Харкова у зв`язку з обмеженням роботи транспортних засобів. До с. Шарівка її привезли сусіди на власному транспортному засобі. Стан здоров`я має задовільний, будь-яких хвороб, що завадили б зверненню до нотаріуса не мала. Представник ХМР в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, зважаючи на наступне. Судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні ним правовідносини. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] 29.10.2004 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, зареєстрований Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 631. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] в м. Харкові, актовий запис № 6688. За життя [PERSON] на праві приватної власності на підставі нотаріально посвідченого договору дарування частини квартири від 21.01.2008 року належало 18/100 частин комунальної квартири [ADDRESS] . Шестимісячний строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , закінчився 13.09.2000 року. [PERSON] звернулася до Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини 15.10.2020 року, тобто з пропуском шестимісячного строку. Постановою державного нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Кривенець А.А. від 20.10.2020 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 05.10.2021 року вбачається, що Сьомою Харківською міською державною нотаріальною конторою на підставі поданої [PERSON] заяви про прийняття спадщини було заведено спадкову справу № 595/2020. Заяв про прийняття, відмову від спадщини або видачі свідоцтва про право на спадщину від інших спадкоємців не надходило. Свідоцтво про право на спадину не видавалось. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно із ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. З правового аналізу зазначених норм вбачається, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із ч.1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналіз зазначеної вище норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У постанові\~Верховного Суду\~від 21\~жовтня 2021\~року в\~справі №\~332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) зазначено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Звертаючись до суду з цим позовом, [PERSON] посилалась як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини на поширення в м. Харкові коронавірусної хвороби, запровадження обмежень в роботі транспортних засобів та державних установ, необізнаності продовж шести місяців з дати запровадження карантинних обмежень про роботу державних та нотаріальних контор. На питання суду щодо вчинення будь-яких дій, які були спрямовані на з`ясування факту роботи державних та приватних нотаріусів позивачем було зазначено, що будь-які дії нею вчинені не були у зв`язку з необізнаністю контактних номерів телефонів, за якими можна було би дізнатися графік роботи приватних та державних нотаріусів. Після того як вона поїхала у серпні 2020 року у гості до родичів в с.Шарівка Харківської області, точну дату перебування позивач зазначити не зміг, вона було позбавлена можливості завчасно приїхати до м. Харків з метою подання заяви про прийняття спадщини з причини обмеження в роботі транспортних засобів. Порядок видачі свідоцтв про право на спадщину регламентовано Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5\~(далі - Порядок). Згідно з пунктом 2.1 Глави 10 Порядку спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першої заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.\~Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5 Глави 10 Порядку).\~Пунктом 3.23 Глави 10 Порядку передбачено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена)\~нотаріально,\~що направлена\~поштовим відправленням\~до закінчення\~шестимісячного строку\~для прийняття\~спадщини і\~яка надійшла\~нотаріусу після\~закінчення цього\~строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу. Згідно з пунктом 2.1. розділу IV Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого\~Наказом Міністерства юстиції України від 11 листопада 2011 року № 3306/5, спадкова справа заводиться посадовою особою органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми), що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, визначених у статтях\~1261,\~1262,\~1266 ЦК України, осіб, вказаних у заповіті, заінтересованих в охороні цього майна, або вимоги кредиторів.\~ Зважаючи на зазначене, позивач не була позбавлена можливості подати заяву про прийняття спадщини шляхом направлення її поштою до нотаріальної контори або до органів місцевого самоврядування. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21). У постанові від 08.12.2021 року у справі № 751/8889/20 (провадження № 61-9241св21) Верховний Суд зазначив, що сам по собі факт запровадження карантину з березня 2020 року не свідчить про те, що у позивача були об`єктивні, непереборні та істотні труднощі, які перешкоджали йому у встановлений законом строк звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у порядку, визначеному ст. 1270 ЦК України. Стосовно доводів позивача щодо необізнаності про можливість подання заяви про прийняття спадщини засобами поштового зв`язку та щодо необізнаності про роботу нотаріальних контор продовж шести місяців після смерті чоловіка, то суд не вважає їх поважною причиною для поновлення строку, зважаючи на те, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо порядку прийняття спадщини. Позивачем не зазначено поважних та непереборних причин, що унеможливили з`ясування позивачем порядку та розкладу роботи нотаріальних контор. Також суд вважає за необхідне зазначити, що станом на серпень 2020 року рух транспортного засобу в Харківській області та м. Харкові було обмежено, проте не припинено повністю, зважаючи на що позивач мала можливість вчасно повернутися до м. Харкова з метою подання заяви про прийняття спадщини. Щодо доводів позивача про факт перебування з серпня 2020 року у родичів в с. Шарівка Харківської області, то суд вважає їх недоведеними належними доказами. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях Позивачем не доведено, що вона станом на день закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини перебувала в с. Шарівка Харківської області. Клопотання про допит в якості свідків осіб, з метою доведення факту перебування в с. Шарівка Харківської області станом на серпень 2020 року не заявлено. Таким чином позивачем не надано належних і допустимих доказів на підтвердження існування об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подачі заяви про прийняття спадщини в строки, передбачені законом. Також позивачем не доведено, що вона вживала всіх можливих заходів для подання заяви про прийняття спадщини в шестимісячний строк. Пропущений позивачем строк для прийняття спадщини є незначним, проте це не є правовою підставою для надання додаткового строку, оскільки факт незначного пропуску вказаного строку не може бути підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 07.07.2021 року у справі № 286/4213/19. Зважаючи на зазначене вище, посилаючись на дію карантину з березня 2020 року по грудень 2020 року, позивач звернулася із відповідною заявою про прийняття спадщини 15.10.2020 року, тобто з пропуском шестимісячного строку, при цьому обставини, які унеможливлювали подати заяву до 13.09.2020 року відсутні. Позивачем не доведено належним чином існування об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подачі заяви про прийняття спадщини у встановлений строк. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed