Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-10 00:00:00

Позивач АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО», представник позивача Євтюшкіна О.І., звернулася до Куп`янського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідачів [PERSON] , [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії. Мотивуючи свої вимоги тим, що 06.06.2018 при перевірці додержання Правил роздрібного ринку електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , представниками Куп`янського РРЕ АТ « Харківобленерго», в присутності споживача [PERSON] - власника та [PERSON] - споживача, було виявлено та зафіксовано факт розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж споживача, споживання електричної енергії поза приладом обліку. Підключення виконано від ввідного дроту у вигляді мідного дроту 1,5 мм. кв. з розеткою. Підключення виявлено в місці, виявити представники постачальника під час проведення контрольного огляду мали можливість. Мережа АТ "Харківобленерго". За фактом виявленого порушення представниками позивача був складений акт про порушення №212433 від 06.06.2018 (далі Акт), де зафіксовано вищезазначені порушення та накреслена графічна схема виявленого порушення на момент перевірки. Крім того, здійснювалася фотофіксація. Представник споживача, яка була присутня під час складання Акту особисто, переконавшись у наявному порушенні, підписала складений Акт, та у графі "зауваження до складеного акту" вказала "зауважень до складеного акту немає, з виявленим порушенням згідна", крім того указала свій контактний номер телефону та отримала екземпляр Акту. 07.06.2018 у приміщенні Куп`янського РВ за участі представника споживача відбулося засідання комісії з розгляду Акта, нарахування за яким було проведено згідно з положенням Методики. Сума нарахування по Акту за період з 06.12.2017 по 06.06.2018 склала 4358,28 грн. Таким чином, побутовий споживач електричної енергії на своєму об`єкті (житловому будинку) допустила порушення ПКЕЕН, що полягало у використанні самовільного підключення і спричинило матеріальну шкоду позивачу. На теперішній час сума нарахувань частково сплачена в сумі 1638 грн., залишок боргу складає 2720,28 грн. Власником 1/2 частини будинку за адресою: [ADDRESS] , на час складання Акту була [PERSON] , яка померла. Її спадкоємицею є відповідачка [PERSON] . Згідно інформаційної довідки 250599643 від 31.03.2021 співвласницею будинку за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] . Всупереч нормам діючого законодавства, відповідачі, як побутові споживачі електричної енергії, та власники майно повинні відповідати за зобов`язаннями, порушення ПРРЕЕ спричинило матеріальну шкоду підприємству, яка складає 2720,28 грн. Відповідачами добровільно кошти не сплачені, тому представник позивача, з метою врегулювання питання звернувся до суду з даним позовом. Також позивач просить відшкодувати за рахунок відповідачів судові витрати у сумі 2270 грн., сплачені ним при подачі позову до суду. Відомостей про звернення з аналогічним позовом до суду немає. Після підтвердження місця реєстрації відповідачів, ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 02.07.2021 провадження по справі було відкрито. 27.07.2021 до суду надійшов відзив проти позову відповідачки [PERSON] , згідно тексту якого, на думку відповідачки, відсутні підстави для стягнення з неї коштів, оскільки договору з позивачем вона не укладала, позивач не надав розрахунку суми боргу та не зазначив ким він частково був сплачений. 27.06.2019 ухвалою суду було закрито провадження до [PERSON] , у зв`язку з її смертю, тому вона не може бути її правонаступницею. Враховуючи ці обставини, [PERSON] просила відмовити у задоволенні позову (а.с 47-53). 04.08.2021 від представника позивача надійшла відповідь на відзив відповідачки [PERSON] , з якої убачається, що договірні відносини існували між позивачем і [PERSON] , тому відповідачка [PERSON] , як її спадкоємиця, має відповідати за зобов`язаннями померлої. Крім того, з приводу закриття провадження по справі ухвалою суду від 27.06.2019,то представник зазначила, що [PERSON] отримала свідоцтво про право на спадщину [PERSON] 12.12.2019, отже на час прийняття ухвали це не було відомо. Відповідачка [PERSON] не заперечує факт набуття нерухомого майна у спадщину після смерті [PERSON] . Також, представник позивача зазначила, що сума причиненої шкоди частково відшкодована у період червень-жовтень 2018 року та у січні 2019 року. Залишок складає 2720,28 грн, що підтверджується довідкою, отже, на думку представника позивача, заявлені позовні вимоги необхідно задовольнити ( а.с. 65-66). У судове засідання представник позивача не з`явилася, надавши суду заяву, згідно якої просить суд розглянути справу у її відсутності, підтримала позовні вимоги, які просить суд задовольнити. Відповідачка [PERSON] 11.01.2022 також надала заяву про розгляд справи без її участі, позов не визнає з підстав, що були вказані нею у відзиві. Відповідачка [PERSON] у судові засідання не з`явилася по невідомими причинам, Направлені на її адресу судові повідомлення повернулися до суду з відмітками «адресат відсутній». У відповідності до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження. Відповідно до ч.10 ст. 130 ЦПК України, якщо місцеперебування відповідача невідомо, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом. Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється. З`ясувавши думку представника позивача і відповідачки [PERSON] , дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. ст.77-80 цього Кодексу. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом положень ч.ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, відповідно до акту про порушення № 212433 від 06.06.2018, складеного представниками Куп`янського РРЕ АТ «Харківобленерго», в присутності [PERSON] - власника та [PERSON] - споживача, при перевірці приватного будинку за адресою: [ADDRESS] , було виявлено та зафіксовано факт порушення, передбаченого п.п. 48 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 р., а саме: «Розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж споживання електричної енергії поза приладом обліку». Підключення виконано від ввідного дроту у вигляді мідного дроту діаметром 1,5 мм2 з розеткою. підключення виконано у місці, яке виявити представники постачальника під час проведення контрольного огляду мали можливість. Мережа АК «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО». Виконано фото фіксацію. Даний Акт підписали представники постачальника та [PERSON] , котра була присутня під час виявлення порушення, а також зазначила, що не має зауважень до складеного акту, з виявленим порушенням згодна, вказала свій телефон та цю інформацію підтвердила своїм підписом ( а.с. 8-9). Під час складання зазначеного акту проводилася фотозйомка. Також було складено акт зміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі № 277236 від 06.06.2018 ( а. с. 10). Другі примірники цих Актів були отримані [PERSON] , про що є відповідні відмітки ( а.с 9,10). З протоколу № 212433 засідання комісії Куп`янського РВЕ АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» по розгляду акта порушення № 212433 від 06.06.2018, складеного 07.06.2018, вбачається, що комісія розглянула акт порушення № 212433, складений 06.06.2018 за адресою: [ADDRESS] , особовий рахунок № [NUMBER] на споживача - [PERSON] , у присутності представника споживача - [PERSON] , комісією був складений висновок, згідно якого об`єм електричної енергії недоврахованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, а саме розкрадання електроенергії в разі самовільного підключення до електромережи, складає: 2883 кВт.год. та дорівнює 4358,28 грн. (а с.11). Позивачем наданий розрахунок позовної суми, що відповідає сумі, зазначені у рішенні комісії ( а.с. 12). 15.06.2007 між представником позивача та [PERSON] укладений договір про користуванні електричною енергією по особовому рахунку № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] ( а.с 13-16). Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за № 250599643 від 31.03.2021, домоволодіння за вищевказаною адресою, значиться зареєстрованим на праві приватної спільної часткової власності по 1/2 частині за [PERSON] та [PERSON] ( а.с 18). Крім того, [PERSON] за життя на праві приватної власності належала квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] , про що свідчить копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за № 43633910 від 10.09.2015 ( а.с. 20). Відповідно до копії Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за № 259146242 від 31.05.2021, вищезазначена квартира на підставі свідоцтва про право на спадщину № 1-2718, виданого 12.12.2019 Державним нотаріусом Куп`янської державної нотаріальної контори Харківсаької області Колосовською С.О. значиться зареєстрованою на праві приватної власності вцілому за [PERSON] ( а.с 24). 15.04.2021 за вих. № 56РРЕ/40-398 Куп`янським РВЕ було направлено на адресу [PERSON] претензію про сплату заборгованості за необліковану спожиту електричну енергію по акту про порушення № 212433 від 06.06.2018 (а. с.21-22). Також, 16.04.2021 за вих. № 56РРЕ/40-399 Куп`янським РВЕ було направлено на адресу [PERSON] претензію про сплату заборгованості за необліковану спожиту електричну енергію по акту про порушення № 212433 від 06.06.2018 (а. с.23). Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Частиною 1, п.п. 6, 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку. Згідно з п. п. 1-4, 19-20 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної Комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 (далі - Правила), споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору, своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії , затверджених постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 (далі -ПРРЕЕ) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Згідно з п. п. 8.2.6., 8.2.7. Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. За приписами п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. Відповідно до п. 2. 6. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, в редакції на дату складення протоколу у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 цієї Методики, та за умови відсутності Договору або в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W, кВт.год), доб.с.п. розраховується за формулою W= P · t, (2.7) доб.с.п. с.п. вик.с.п ., де P - потужність самовільного підключення (кВт). Відповідно до ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) шкоди. Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до п.20 Договору про користування електричною енергією №06/336, укладеного 15.06.2007 між [PERSON] та АК «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» щодо об`єкта нерухомого майна, розташованого за адресою : [ADDRESS] , особовий рахунок № [NUMBER] , сторонами було узгоджено, що споживач (власниця [PERSON] ) несе відповідальність за: прострочення внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення від виконання або несвоєчасне виконання рішень і приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадови особам Енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки ( а.с. 14). Особовий рахунок № [NUMBER] відкритий на ім`я [PERSON] ( а.с.67). Акт про порушення та додатки до нього підписані представником споживача без зауважень. Засідання комісії 07.06.2018 по розгляду акту про порушення ПКЕЕН № 212433 від 06.06.2018 проводилося у присутності представника споживача [PERSON] . Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позивачем доведено факт самовільного підключення власників об`єкта нерухомого майна, на той час [PERSON] і [PERSON] , як споживачів послуг позивача (а.с. 18), до мереж постачання електроенергії та використання необлікованої електроенергії за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] померла [INFO] в м. Куп`янську, що підтверджується копією свідоцтва серії [NUMBER] ( а.с.53). [PERSON] є спадкоємицею [PERSON] за заповітом, про що свідчать відповідь державного нотаріуса Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області Колосовської С.О. та копія Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, видана державним нотаріусом 12.12.2019, зареєстрована в реєстрі № 1-2718, спадкова справа 347/2019, згідно якого відповідачка [PERSON] успадкувала квартиру [ADDRESS] , вартістю на дату оцінки спадкового майна 146945,00 грн ( а.с 42). Відповідно до вимог статей 608,1218,1219 Цивільного кодексу України у зв`язку із смертю боржника припиняються лише ті зобов`язання, які нерозривно зв`язані з його особою і не можуть бути виконані іншою особою, в той час як у результаті спадкування до спадкоємця переходять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на час відкриття спадщини і не припинилися унаслідок його смерті. Згідно з ч. 1,2 ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. Оскільки зі смертю боржника зобов`язання з виплати вартості не облікованої електричної енергії включаються до складу спадщини, то підлягають застосуванню норми статей 1281, 1282 ЦК України щодо строків пред`явлення кредитором вимог до спадкоємців і порядку задоволення цих вимог кредитора. Недотримання кредитором строків, передбачених статтею 1281 ЦК України, пред`явлення вимог, (які є присічними, преклюзивними) позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців. Відповідно до ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Така вимога позивачем виконана і 30.04.2020 була направлена претензія кредитора до Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області (а.с. 29). 15.04.2021 на адресу [PERSON] та 16.04.2021 [PERSON] позивачем були направлені претензії, згідно яких позивач пред`явив свої вимоги (а.с.21-23). Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. За вимогами ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачають, що сторони зобов`язані довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Підсумовуючи викладене, позивачем наданими суду доказами доведено, що відповідачі, як власники нерухомого майна, [PERSON] , як спадкоємиця [PERSON] , є особами, які повинні виконувати зобов`язання з оплати заборгованості за необліковану електроенергію за вищевказаною адресою: [ADDRESS] . Сума боргу підтвердження протоколом № 212433 засідання комісії 07.06.2018 по розгляду акту про порушення ПКЕЕН № 212433 від 06.06.2018 та розрахунком позивача і наданою довідкою абонента по особовому рахунку [NUMBER] (а.с.11,12,67), з яких убачається, що спричинена шкода частково відшкодовувалася у червні, серпні-жовтні 2018 та січні 2019 року, тобто за життя спадкодавиці. Посилання відповідачки [PERSON] про те, що невідомо ким і коли погашалася заборгованість по Акту, суд вважає безпідставними, оскільки проплати здійснювалися у період коли [PERSON] була живою та доказів відсутності відповідачів за вищевказаною адресою, або проживання інших осіб у домоволодінні, суду не надавалося, крім того, за договором відповідальність несе споживач послуг. Оскільки, на теперішній час у добровільному порядку сума заборгованості нарахувань по Акту про порушення № 212433 від 06.06.2018 в розмірі 2720,28 грн не погашена, кошти підлягають стягненню з відповідачів у судовому порядку. Таким чином враховуючи спірні цивільно-правові відносини між учасниками справи, які вирішуються тільки в судовому порядку, суд оцінивши достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вимоги норм матеріального та процесуального права, приходить до висновку, що позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню, насамперед як спосіб захисту прав та інтересів позивача, оскільки наявними доказами підтверджено, що відповідачі мають зобов`язання, які не виконують у добровільному порядку, тим самим порушивши законні права та інтереси позивача. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задовольняються у повному обсязі, сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір підлягає стягненню з відповідачів порівну.

Outcome: approved