Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-10 00:00:00

У вересні 2021 року надійшов позов АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії в сумі 18133,70 грн., необлікованої в наслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що 11.01.2021 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» та пп.3 п.5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі за тексом - ПРРЕЕ), за місцем проживання відповідачки, за адресою - [ADDRESS] , було виявлено порушення ним Закону України «Про ринок електричної енергії» та ПРРЕЕ, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок, токоприймачів та електропроводки до електричної мережі ОСР з порушенням схеми обліку. Прилад обліку електроенергії відсутній. Електрична енергія споживається, але електролічильником не враховується. Місце самовільного підключення- опора ЛЕП. На підставі п.8.2.5 ПРРЕЕ виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення №012531 від 11.01.2021 року, відповідачка була присутня при складанні вказаного акту, його підписала, копію акту отримала особисто, зауважень до складеного акту не мала, про що в акті зроблено відповідні записи. Згідно протоколу засідання комісії Маріупольського РЕМ по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №619 від 20.01.2021 року акт складений відповідно із вимогами п.8.2.4, п.8.2.5, п.8.2.6 ПРРЕЕ, розрахунок спричинених збитків проведений згідно діючого законодавства, та розмір збитків, спричинених без обліковим користуванням електроенергією склав 18133,70 грн. Рахунок на вказану суму та протокол комісії №619 від 20.01.2021 року надіслано відповідачці поштою. На теперішній час сума вартості електричної енергії, необлікованої в наслідок порушення відповідачкою не сплачена. Просили суд стягнути з відповідачки заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, у сумі 18133,70грн. та судовий збір в сумі 2270,00 грн. Представник позивача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Новікова В.Р., яка діє на підставі довіреності №645/2021 від 22.11.2021 року, у судове засідання не з`явилася, надавши заяву про розгляд справи у її відсутність, якою позовні вимоги підтримала у повному обсязі, а також зазначила про згоду на вирішення справи у заочному порядку. Відповідачка [PERSON] , будучи у встановленому порядку повідомленою про час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася з невідомих причин, відзиву на пред`явлений позов, заяв чи клопотань про суті справи не надала. Ухвалою суду від 11.01.2022 року ухвалено провести заочний розгляд справи вказаної справи, оскільки відповідачка, будучи неодноразово належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, до судового засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, відзив не подала, в той же час представник позивача не заперечувала проти заочного вирішення справи. Фіксування судового процесу технічними засобами не проводилось у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України). Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року, «Правил роздрібного ринку електричної енергії» (ПРРЕЕ), затвердженими постановою НКРЕКП за №312 від 14 березня 2018 року. Відповідно до частини 1 статті 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Згідно ч.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Виходячи з положень ст.ст.6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відтак, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Судом встановлено, що [PERSON] являється споживачем послуг з електропостачання за адресою - [ADDRESS] . 11.01.2021 року представники позивача при перевірці виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» та пп.3 п.5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії за місцем проживання відповідачки та у її присутності виявили пошкодження розрахункового приладу обліку електроенергії, а саме самовільне підключення електроустановок, токоприймачів та електропроводки до електричної мережі ОСР з порушенням схеми обліку, прилад обліку електроенергії відсутній, електрична енергія споживається, але електролічильником не враховується, місце самовільного підключення - опора ЛЕП, про що складено акт про порушення №012531, який був підписаний трьома представниками енергопостачальника та відповідачкою, яка зауважень до складеного акту не мала, про що в ньому зроблено відповідні записи. Протоколом засідання комісії Маріупольського РЕМ по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №619 від 20.01.2021 року визначено, що акт складений відповідно із вимогами п.8.2.4, п.8.2.5, п.8.2.6 ПРРЕЕ, розрахунок спричинених збитків проведений згідно діючого законодавства, та розмір збитків, спричинених без обліковим користуванням електроенергією склав 18133,70 грн. Рахунок на вказану суму та протокол комісії №619 від 20.01.2021 року надіслано відповідачці поштою. Згідно ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо. Згідно п.8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Відповідно до ст.614 ЦК України, особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Як убачається з протоколу засідання комісії Маріупольського РЕМ по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №619 від 20.01.2021 року, відповідачка не була присутньою на засіданні комісії, правом надання доказів своєї невинуватості не скористувалася, про прийняте комісією рішення повідомлена поштовим зв`язком, але нараховану суму боргу у добровільному порядку не погасила. З огляду на наведене, суд вважає, що заявлені позовні вимоги є повністю обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вказаних положень з відповідачки підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2270,00 гривень.

Outcome: approved