Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-10 00:00:00

У липні 2021 року АТ «Харківобленерго» звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення нарахувань по акту про порушення ПРРЕЕ, в обґрунтування якого зазначило, що 24 липня 2019 року при перевірці дотримання Правил при споживанні електричної енергії в домоволодінні [ADDRESS] особовий рахунок № [NUMBER] , представниками АТ «Харківобленерго» було встановлено факт розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж, споживання електричної енергії поза приладом обліку. Підключення виконано в місці, яке виявити представники постачальника під час проведення контрольного огляду мали можливість. За фактом виявленого порушення представниками позивача був складений акт про порушення Правил № 222530 від 24 липня 2019 року, де зафіксовані вищезазначені порушення та накреслена графічна схема виявленого порушення на момент перевірки. Крім того, здійснювалась фотофіксація. Відповідно до Акту, складеного представниками позивача за фактом виявленого порушення, всі необхідні параметри контуру живлення, зокрема й струм, що може протікати через нього, встановлено за допомогою засобів вимірювальної техніки (технічних засобів), що пройшли повірку відповідно до вимог законодавства України у сфері метрології. Під час виявлення, зазначеного у Акті порушення та його фіксації у визначений законодавством спосіб, відповідачу представниками Північного РВ було наочно продемонстровано у чому конкретно полягає порушення та запропоновано внести зауваження до складеного Акту за їх наявності. Відповідач, який був присутній під час складання Акту особисто переконавшись у наявному порушенні Правил та складений Акт відмовився підписувати, та екземпляр Акту було направлено поштою. 30 липня 2019 року у приміщенні Північного РВ за відсутності відповідача відбулося засідання комісії з розгляду Акту, нарахування за яким було проведено згідно з положеннями Методики. Сума нарахування по Акту за період 22 березня 2019 року по 24 липня 2019 року (за 124 днів) склала 39589 грн 90 коп. Таким чином, відповідач у справі як побутовий споживач електричної енергії на своєму об`єкті (житловому будинку) допустив порушення Правил, що полягало у використанні самовільного підключення і спричинило матеріальну шкоду позивачу. На теперішній час відповідачем сума нарахувань за Актом не сплачена. Позивач просив суд стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» суму нарахувань по Акту про порушення ПРРЕЕ №222530 від 24 липня 2019 року за період 22 березня 2019 року до 24 липня 2019 року в розмірі 39589 (тридцять дев`ять тисяч п`ятсот вісімдесят дев`ять) грн 90 коп. Відповідач відзив на позовну заяву не подав, у зв`язку з чим суд розглянув справу за наявними матеріалами, що відповідає положенням ч. 8 ст. 178 ЦПК України. Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином і в установленому законом порядку. У судове засідання представник позивача та відповідач не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин. Таким чином, суд вважає, що відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 03 липня 2009 року між АК «Харківобленерго» та [PERSON] було укладено договір про користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Згідно п. 1 та п. 11 цього договору електропостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати Споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 1,3 кВт електроустановок Споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а Споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором. Споживач електричної енергії зобов`язується також: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових приладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або на іншому об`єкті Споживача; невідкладно повідомляти Енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з Енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам Енергопостачальника, які пред`явили свої службові посвідчення, до квартири або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки…тощо. Відповідно до п. 28 вищезазначеного Договору він укладається строком на три роки, набирає чинності з дня підписання та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна з сторона висловила наміру внести до нього зміни або доповнення. 24 липня 2019 року за особовим рахунком № [NUMBER] працівниками АТ «Харківобленерго» складено Акт про порушення № 222530 з фотофіксацією за участю представника споживача. Згідно вказаного акту працівниками АТ «Харківобленерго» встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , порушив п. 8.2.4 , п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж споживання електричної енергії поза приладом обліку № 498108. Підключення виконано в місці, виявити представником постачальника під час проведення контрольного огляду мали можливість. 30 липня 2019 року відбулось засідання комісії з розгляду Акту про порушення правил РРЕЕ. На засідання [PERSON] присутнім не був. Відповідно до протоколу засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією № 850 від 30 липня 2019 року на розгляд комісії надано Акт порушення ПРРЕЕ №222530 від 24 липня 2019 року. Згідно з рішенням об`єм необлікованої електричної енергії становить 14731 кВт/год, збитки нанесені АК «ХОЕ» споживачем становлять 39589,90 грн. Розрахунок обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН за актом № 222530 від 24 липня 2019 року виконано у відповідності до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення», згідно постанови НКРЕ від 04.05.2006 № 562. Протокол засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил РРЕЕ № 850 від 30 липня 2019 року на час розгляду справи є чинним. Правовідносини із постачання фізичним особам електричної енергії окрім загальних норм цивільного законодавства, регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії», «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року (зі змінами). Згідно зі ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до п. 62 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» побутовий споживач це фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність. Згідно до п. 1 ч. 3 ст. 59 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно п. 4.1. «Правил роздрібного ринку електричної енергії» розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів. У відповідності з п. 5.5.5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» споживач електричної енергії зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані послуги відповідно до укладених договорів. Згідно пункту 2.1.3 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач. Споживачі укладають договір споживача про розподіл (передачу) електричної енергії шляхом приєднання до публічного договору за наявності паспорта точки розподілу. Відповідно до п. 2.3.4 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідно до п. 8.2.6 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Згідно п. 8.2.4. 5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показників, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 (Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил) розділу VІІІ ПРРЕЕ. Пунктом 8.2.7 5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» встановлено, що у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Розрахунок суми збитків повинен відповідати підпункту 5 пункту 3.1. Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року, яка застосовувалась постачальником електричної енергії за регульованим тарифом при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил та виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до частини 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно частини 3 статті 2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є змагальність сторін. Частинами 1-3 статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. Враховуючи, що відповідачем доказів на спростування обставин, викладених позивачем, не надано, розрахунок заборгованості не спростовано, іншого розрахунку заборгованості суду не надано, доказів оскарження акту та протоколу засідання комісії у встановленому законом порядку не надано, суд дійшов до висновку, що відповідачем при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , допущено порушення, а саме: споживання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж споживача електричної енергії поза приладом обліку, у зв`язку з чим відповідачу позивачем обґрунтовано було нараховано збитки у розмірі 39589,90 грн, які відповідач добровільно не сплатив, у зв`язку з чим майнова права позивача підлягають захисту в судовому порядку. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позивачем доведено факт вчинення відповідачем порушень ПРРЕЕ та завдання збитків у розмірі 39589,90 грн, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved