Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-16 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Дворічанської селищної ради Куп`янського району Харківської області, [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, обґрунтовуючи свої вимоги таким. [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина за заповітом, яку вона має намір прийняти. За життя [PERSON] не виявляла бажання складати заповіт на будь-яку особу і мови про це взагалі не вела. У червні 2021 році позивачці від працівників сільської ради стало відомо, що померла [PERSON] у 2018 році зробила заповіт на її ім`я. А коли 21 липня 2021 року позивачка звернулася до Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області з питання оформлення спадщини за заповітом, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивачка вважає, що пропустила вказаний строк з поважних, об`єктивних, не залежних від неї причин та просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом. Позивачка в судове засідання не з`явилася, надавши заяву, в якій просила розгляд справи провести за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, не повідомивши про причини неявки, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Представниця відповідача - Дворічанський селищний голова в судове засідання не з`явилася, надавши заяву, в якій позовні вимоги визнала, не заперечувала проти їх задоволення, справу просила розглянути за відсутності представника Дворічанської селищної ради Куп`янського району Харківської області. За результатами судового розгляду на підставі повідомлених позивачем обставин справи та наданих ним доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини. Згідно з заповітом, посвідченим секретарем виконавчого комітету Тавільжанської сільської ради Дворічанського району Харківської області 31 липня 2018 року, [PERSON] , [INFO] , в присутності двох свідків, обраних нею особисто: [PERSON] та [PERSON] , на випадок своєї смерті зробила наступне заповідальне розпорядження: все її майно, де б воно не перебувало і в чому б не виявлялось та взагалі все, що буде належати їй на день смерті і на що згідно з законом вона буде мати право, заповіла [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 14 липня 2021 року Куп`янським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , актовий запис № 77. Згідно з довідкою № 16-17/135 від 03 серпня 2021 року, наданою Дворічанською селищною радою Куп`янського району Харківської області, померла [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями померлої за законом є [PERSON] , який зареєстрований та проживає в селищі Ківшарівка Куп`янського району Харківської області. Спадкоємцями померлої за заповітом є [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до постанови Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області № 654/02-31 від 21 липня 2021 року, [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд враховує посилання позивачки на те, що вона не могла своєчасно в шестимісячний строк після смерті своєї померлої [PERSON] звернутися з заявою до Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області з об`єктивних причин, а саме через відсутність інформації про наявність заповіту після померлої та проживання в різних населених пунктах. В зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачкою 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права. У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших. Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права. Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За таких обставин справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони справи як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів окремо кожного, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову. Враховуючи позовні вимоги [PERSON] , суд вважає, що двох місяців буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved