Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-04 00:00:00

До Токмацького районного суду Запорізької області надійшла позовна заява [PERSON] до Молочанської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Токмацька районна державна нотаріальна контора Запорізької області про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] . В обґрунтування позову позивач зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно. 10 липня 2017 року [PERSON] склала заповіт, який посвідчений секретарем виконавчого комітету Балківської сільської ради Солодовнік Т.А., яким заповіла позивачці все належне їй майно. 11 травня 2021 року позивачка звернулась до старости з проханням посвідчити заяву на прийняття спадщини за заповітом. Староста посвідчив заяву та сказав що сам її відправить, видав їй один примірник заяви. Після звернення до нотаріуса вона вважала, що складання заяви є фактом того що вона вже подала заяву та їй необхідно звернутися до нотаріуса не раніше ніж через пів року після смерті спадкодавця. У вересні-жовтні 2021 року вона тяжко перехворіла, а 19 жовтня 2021 року вона звернулась до нотаріальної контори, де їй повідомили, що вона пропустила строк на прийняття спадщини і лише можна його поновити в судовому порядку. Враховуючи викладене вважає, що пропустила встановлений законом термін з поважних причин та просить визначити їй додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, відкритою післяпомерлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою судді Токмацького районного суду Запорізької області від 06 грудня 2021 року відкрито провадження у справі, ухвалено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Позивачка [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача Молочанської міської ради, в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій зазначила, що просить розглянути позов без участі представника відповідача, проти задоволення заявлених позовних вимог не заперечує. Представник третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Токмацької районної державної нотаріальної контори Запорізької області, яка про день, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, у підготовче судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, клопотань про відкладення розгляду справи від неї не надходило. Відповідно до положень ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. З урахуванням вимог ст. 206 ЦПК України судом установлено, що по справі відсутні підстави для відмови у прийнятті визнання відповідачем позову, оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону , а надані позивачем докази свідчать про те, що визнання відповідачем позову не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, через неявку в судове засідання всіх учасників справи. Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Відповідно до ч.1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. В силу частин 1,3 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ст.13 ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини згідно з вимогами ст.1270 ЦК України встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Частина 3 статті 1272 Цивільного кодексу України передбачає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Токмацьким міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) 15.04.2021, актовий запис № 322. Родинні відносини позивачки [PERSON] з померлою [PERSON] підтверджуються свідоцтвом про народження серія [NUMBER] та свідоцтвом про укладання шлюбу серія [NUMBER] . Згідно із заповітом від 10 липня 2017 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Балківської сільської ради Солодовнік Т.А. та зареєстрованого в реєстрі за № 54, померла [PERSON] заповіла [PERSON] все належне їй майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось. Відповідно до довідки за №5-147 від 19.10.2021, виданої виконкомом Молочанської міської ради Пологівського району Запорізької області за підписом старости [PERSON] , [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована і проживала одноосібно по [ADDRESS] з 1961 року по день смерті [INFO] . Як вбачається із заяви [PERSON] до Токмацької нотаріальної контори від 11 травня 2021 року, яка зареєстрована в реєстрі за №5-7 старостою сіл Балкове, Світле, Козолугівка, Гришине виконавчого комітету Молочанської міської ради Старченком М., позивачка [PERSON] приймає майно за заповітом після померлої [PERSON] . Крім того, як вбачається із заяви [PERSON] «до компетентних органів за місцем вимоги» від 22 жовтня 2021 року, яка зареєстрована в реєстрі за №5-48 старостою сіл Балкове, Світле, Козолугівка, Гришине виконавчого комітету Молочанської міської ради Старченком М., він відмовляється він прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Відповідно до повідомлення завідувача Токмацької державної нотаріальної контори, на яку тимчасово покладено обов`язки по обслуговуванню населення Пологівського району [PERSON] за вих.№531/01-16 від 10.12.2021, спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заведена. Тобто, судом встановлено, що інші спадкоємці після померлої [INFO] [PERSON] відсутні. 13.11.2021 [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Токмацької районної державної нотаріальної контори Запорізької області, з метою одержання свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] матері [PERSON] . Проте нотаріус. відповідно до постанови за №492/02-31 від 13.11.2021 їй в видачі свідоцтва про право на спадщину відмовила з причини пропуску строку для прийняття спадщини та роз`яснено, що вказаний строк може бути визначений за рішенням суду. Позивач [PERSON] є особою з інвалідністю 2 групи безстроково, що підтверджується довідкою Токмацької МСЕК серії АВ №1022654 від 10.12.2018, тому є підстави для звільнення останньої від сплати судового збору за вказаною справою. Відповідно до довідки Комунального некомерційного підприємства «Токмацький центр первинної медико-санітарної допомоги» Токмацької міської ради від 13.10.2021, [PERSON] перенесла короновірусну хворобу, з 30.09.2021 по 13.10.2021 перебувала на самоізоляції, припинення самоізоляції 14.10.2021. Таким чином, судом встановлено, що у визначений законом шестимісячний строк позивачка не подала заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після померлої [INFO] матері [PERSON] , у зв`язку із чим не може оформити належним чином свої спадкові права. Відповідно до положень ст.3 ЦК України, яка передбачає загальні засади цивільного законодавства, ними, серед іншого, є судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність. Положеннями ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Суд також враховує визнання позову відповідачем, що не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. На підставі вищевикладеного, аналізуючи зібрані у справі докази, кожний окремо та всі в сукупності, враховуючи визнання позову відповідачем, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову, визначивши строк у межах передбаченого законом загального терміну шести місяців і такий достатній строк може бути три місяці, перебіг якого рахується після набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved