Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-10 00:00:00

06.10.2021 року до Оратівського районного суду Вінницької області надійшла заява [PERSON] , заінтересована особа Оратівська селищна рада Вінницької області, про встановлення факту, що має юридичне значення. Заява мотивована тим, що [INFO] в м. Донецьк помер [PERSON] , двоюрідний брат заявника. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки кадастровий номер 0523181700:04:002:0145, котра розташована на території Зарудянської сільської ради Вінницького (раніше Оратівського) району Вінницької області. [PERSON] звернулась з заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Оратівського районного нотаріального округу Дронової В.О., однак при огляді наданих документів для оформлення спадкових прав в нотаріальному порядку, після проведення перевірок щодо родинних стосунків між заявником та спадкодавцем, нотаріусом виявлено розбіжності у наданих документах, що підтверджують родинні стосунки та в подальшому постановою заявнику відмовлено у вчиненні нотаріальної дії. Зокрема, у акті про народження мати спадкодавця записана як « [PERSON] », [INFO] , батьками зазначено: батько « [PERSON] », мати « [PERSON] ». Матір заявника у свідоцтва про народження записана « [PERSON] », [INFO] , батьками зазначено: батько « [PERSON] », мати « [PERSON] ». Крім того, у свідоцтві про народження спадкодавця, [PERSON] , мати записана « [PERSON] », замість « [PERSON] ». За зазначених обставин, у зв`язку з розбіжностями в написанні прізвища та імені матері спадкодавця у правовстановлюючих документах « [PERSON] » - « [PERSON] », та « [PERSON] ( [PERSON] » - « [PERSON] » для подальшого переоформлення спадкових прав виникла необхідність встановлення факту родинних відносин, що й стало підставою звернення до суду. Таким чином, [PERSON] просить встановити факт родинних відносин, а саме що померла [INFO] [PERSON] , [INFO] , уродженка с. Гоноратка Оратівського району є рідною матір`ю померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] , уродженця с. Гоноратка Іллінецького району Вінницької області, та рідною сестрою [PERSON] , [INFO] , уродженки с. Гоноратка Оратівського району Вінницької області. Ухвалою суду від 07.10.2021 року заяву [PERSON] прийнято до розгляду судді Климчука С.В., відкрито провадження у справі № 141/720/21 та призначено судове засідання на 11.11.2021 року. Судове засідання, призначене на 11.11.2021 року було відкладено на 09.12.2021 року та зобов`язано [PERSON] надати оригінали доказів для огляду в судовому засіданні . Ухвалою суду від 09.12.2021 року залучено до участі у справі в якості заінтересованої особи - [PERSON] , витребувано в архіві Оратівського районного суду Вінницької області матеріали цивільної справи № 141/63/17, розгляд справи відкладено на 11.01.2022 року. В судовому засіданні 11.01.2022 року [PERSON] заяву підтримала у повному обсязі, просила суд її задовольнити з підстав, зазначених у заяві. Заінтересована особа 1 - Оратівська селищна рада Вінницької області, будучи належним чином повідомлена про час, день та місце розгляду справи, в судове засідання 11.01.2022 року не з`явилася, повноважного представника до суду не направила. При цьому, до суду надійшла заява селищного голови Лошак Г.В. ( № 2327/04-02 від 08.11.2021 року) про розгляд справи без участі представника селищної ради, при вирішенні заявлених вимог покладається на розсуд суду. Заінтересована особа 2 [PERSON] , будучи належним чином повідомлена про час, день та місце розгляду справи, в судове засідання 11.01.2022 року не з`явилася. При цьому, до суду надійшли письмові свідчення [PERSON] від 23.12.2021 року про розгляд справи без її участі. З наданого свідчення також вбачається, що [PERSON] мала старшу сестру [PERSON] (так її звали в селі), однак по паспорту сестра була [PERSON] . У 1954 році у сестри народився син - [PERSON] , її племінник. Стверджує, що [PERSON] і [PERSON] це одна і та сама людина, та її рідна сестра. Суд, заслухавши пояснення заявника, розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Згідно свідоцтва про народження (відновленого) серії [NUMBER] , [PERSON] народилася [INFO] , батьками є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 14.08.1975 року, [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 14.08.1975 року, прізвище дружини після укладення шлюбу [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження (повторного) серії [NUMBER] , [PERSON] народилася [INFO] , батьками є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 01.08.1981 року, [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 01.08.1981 року, прізвище дружини після укладення шлюбу [PERSON] . З посвідки про народження та з архівної довідки № 07-588/7 від 10.03.2021 року вбачається, що [INFO] народилася [PERSON] , про що 14 грудня 1934 року в книзі записів актів громадянського стану про народження за 1934 рік зроблено відповідний запис за № 32. У графі «Батько» зазначено [PERSON] , в графі «Мати» зазначено [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 25.09.2014 року, виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Куйбишевського районного управління юстиції у місті Донецьку. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] народився [INFO] , у графі «Батько» запис відсутній, у графі «Мати» записано [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 04.01.2021 року, виданим Бородянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). Рішенням Оратівського районного суду Вінницької області від 01.02.2017 року у справі № 141/63/17 визнано за [PERSON] право власності на земельну ділянку площею 4,56 га, розташовану на території Зарудянської сільської ради Оратівського району Вінницької області, в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] Як вбачається з виписки з погосподарської книги № 03, виданої 18.05.2021 року виконавчим комітетом Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області за № 101, за житловим будинком з господарським номером № [NUMBER], 1918 року побудови, який був розташований за адресою: с. Гоноратка Оратівського району Вінницької області були зареєстровані: [PERSON] , 1907 р.н. (голова домогосподарства), [PERSON] , 1909 р.н. (дружина), [PERSON] , 1941 р.н. (дочка), [PERSON] , 1934 р.н. (дочка), [PERSON] , 1954 р.н. (онук). Відповідно до виписки з погосподарської книги № 04 Зарудянської сільської ради за 1960-1965 роки, особовий рахунок № [NUMBER] , до складу двору входили - [PERSON] (голова домогосподарства), [PERSON] . З довідки Зарудянського старостинського округу Оратівської селищної територіальної громади від 09.12.2021 року № 4/479 вбачається, що згідно даних з погосподарської книги на 1967-1969 роки [PERSON] , 1934 р.н., зареєстрована разом з сином [PERSON] , 1954 р.н. за адресою Вінницька область, Іллінецький район, с. Гоноратка, суспільна група господарства - колгоспна, особистий рахунок № [NUMBER] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 38/02-31 від 12.05.2021 року, [PERSON] відмовлено у видачі на її ім`я свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, у зв`язку з неподанням відомостей про родинні відносини із спадкодавцем. Висновком Оратівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції відмовлено [PERSON] щодо внесення змін: 1) до актового запису про народження № 32 від 14.12.1934 року, складеного виконавчим комітетом Зарудянської сільської ради Оратівського району Вінницької області на [PERSON] , а саме виправити прізвище дитини та батьків з « [PERSON] » на « [PERSON] »; 2) до актового запису про смерть № 1105 від 25.09.2014 року, складеного відділом ДРАЦС Куйбишевського районного управління юстиції у місті Донецьку, а саме виправити прізвище померлого з « [PERSON] » на « [PERSON] »; 3) до актового запису про народження № 25 від 04.11.1954 року, складеного виконавчим комітетом Зарудянської сільської ради Оратівського району Вінницької області на [PERSON] , у відомостях про матір виправити ім`я матері з « [PERSON] » на « [PERSON] » в зв`язку з відсутністю підстав для внесення змін. Допитана в судовому засіданні 11.11.2021 року свідок [PERSON] суду пояснила, що вона проживає в с.Гоноратка та знає [PERSON] , матір заявниці. Їй відомо, що [PERSON] , котра проживала з нею по сусідству, є тіткою заявниці та сестрою [PERSON] , матері заявниці. Зазначає, що вона працювала в колгоспі бухгалтером, а тому їй відомо, що вся документація писалась на [PERSON] , сином котрої був [PERSON] , двоюрідний брат заявника, тіткою якого була [PERSON] . [PERSON] щороку влітку приїжджав до матері, допомагав копати картоплю, а згодом забрав її у м. Донецьк. Допитаний в судовому засіданні 11.11.2021 року свідок [PERSON] суду пояснив, що він з [PERSON] ходили в одну школу. Заявниця та [PERSON] проживали в одному селі, їх матері були рідними сестрами, оскільки росли разом. Стверджує, що [PERSON] є братом заявниці, його матір [PERSON] є тіткою заявниці та сестрою [PERSON] , яка є матір`ю заявниці. Він не знав, що [PERSON] по паспорту [PERSON] , її всі в селі знали як [PERSON] , вона в селі проживала змалечку, однак виїхала у Донбас. [PERSON] також виїхав, в село приїжджав на проводи. Допитана в судовому засіданні 11.11.2021 року свідок [PERSON] суду пояснила, що вона є матір`ю заявниці та рідною сестрою [PERSON] , ніхто не знав, що у метриці про народження її сестри записано [PERSON] . Сестра проживала в с. Гоноратка, після виходу на пенсію у 2002 році поїхала до сина, та померла у 2014 році, залишивши на сина заповіт. [PERSON] , син її сестри, є двоюрідним братом заявниці. Відповідно до письмового свідчення [PERSON] , [INFO] , проживаючої в [ADDRESS] , вона народилася та проживала в с. Гоноратка Оратівського району Вінницької області до 1984 року та дуже добре знала родину [PERSON] , в тому числі і [PERSON] , яку всі в селі називали [PERSON] , але не всі знали, що вона по паспорту [PERSON] . Вона про цей факт обізнана, оскільки працювала у бібліотеці в с.Гоноратка, та у 1979 році, коли проводився всесоюзний перепис населення, вона особисто подворово згідно паспортів жителів села проводила перепис, та дізналася, що [PERSON] , як її називали односельці, по паспорту є [PERSON] . [PERSON] все життя працювала в колгоспі як [PERSON] , тому при виході її на пенсію у неї також були проблеми. Крім того, у [PERSON] був син [PERSON] , який проживав разом з матір`ю в с. Гоноратка, після закінчення школи поїхав навчатися у Горлівку, у Донецьку служив в армії та там і залишився проживати, та на початку 2000 років забрав матір до себе. У [PERSON] є жива рідна сестра [PERSON] , яка проживає у с. Фронтівка Вінницького району Вінницької області. Як вбачається з письмового свідчення [PERSON] , [INFO] , проживаючої в [ADDRESS] , [PERSON] , яка проживала в с. Гоноратка, була по паспорту [PERSON] . Вона зустрічала [PERSON] в Зарудянській сільській раді, коли вона брала довідки при виході на пенсію, та [PERSON] під час розмови розповідала їй, що має проблеми з прізвищем та ім`ям. Вона бачила її паспорт, у якому вона була записана як [PERSON] . Встановлення факту родинних відносин необхідне заявнику для оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] , вказаний факт родинних відносин неможливо встановити у інший спосіб чи отримати документ на підтвердження вказаного факту, а відтак єдиним способом підтвердження останнього є встановлення його судовим рішенням. Визначаючись щодо встановлених обставин та заявлених вимог, суд керується наступним. Приписами п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. В силу ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна людина, права і свободи якої, викладені у цій Конвенції, порушуються, має ефективний засіб захисту у відповідному національному органі. Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-яку заяву, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру (п. 36 рішення ЄСПЛ від 21.02.1975 у справі "Голден проти Сполученого королівства") та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції). Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України). Згідно п. 6 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я та по батькові, місце і час народження якої, що зазначені у документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або у паспорті. Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах встановлення фактів, що мають юридичне значення» (далі - постанови Пленуму) із змінами та доповненнями від 25.05.1998 р., в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Також згідно п.7 постанови Пленуму, суд вправі розглядати справи про встановлення фактів родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо. Згідно роз`яснень Верховного Суду України у листі «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01.01.2012 року, заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути: спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки; особи, які мають право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника і яким органи пенсійного фонду відмовили в її призначенні через відсутність доказів, що підтверджують родинні відносини; інші особи, якщо встановлення такого факту тягне виникнення юридичних наслідків для цих осіб. Заінтересовані особи беруть участь у справах цієї категорії з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом). При цьому до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану (далі - РАЦС) про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником. Ч. 1,2 ст. 318 ЦПК України передбачено, що у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів. За змістом ч. 1 ст. 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт. Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням. Як вбачається із матеріалів справи, заявник просить суд встановити факт, що померла [INFO] [PERSON] , [INFO] , є рідною матір`ю померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] , та рідною сестрою [PERSON] , [INFO] . При цьому, з наданих заявником доказів неможливо встановити факт кровного споріднення [PERSON] та [PERSON] . Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня їх споріднення. Проте, таких доказів суду не надано. Поряд з цим, заявником також не надано суду доказів відсутності спадкоємців померлого [PERSON] . Натомість, з досліджених у судовому засіданні матеріалів цивільної справи № 141/63/17, а саме копії паспорта [PERSON] вбачається, що на десятій сторінці зроблено відмітку про сімейний стан власника паспорта, зокрема, реєстрацію шлюбу 29.10.1975 року з [PERSON] . Принагідно суд звертає увагу заявника, що у справі 141/63/17 судом не встановлено, що [PERSON] є сином [PERSON] . Окрім того, суд зазначає, що висновком Оратівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції встановлено, що ім`я [PERSON] та [PERSON] це різні імена. Свідчення [PERSON] в якості свідка суд до уваги не приймає та оцінює критично, оскільки вона є зацікавленою стороною у позитивному вирішенні справи на користь її дочки. Покази свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] суд до уваги не приймає, оскільки на підставі лише наданих свідчень не можливо встановити заявлені у даній справі факти родинних відносин, які, в свою чергу, мають встановлюватись та доводитись іншими належними та достатніми доказами. Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи. Обов`язок доказування покладається на сторін, суд не може збирати докази за власною ініціативою. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України). Відповідно до статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Враховуючи наведене, саме на заявника покладений обов`язок доказування факту родинних відносин [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] належними, достовірними, достатніми та допустимими доказами. На підставі викладеного, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги заявника [PERSON] не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, а тому задоволенню не підлягають. Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed