Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-19 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, пояснивши, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Дана квартира є двохкімнатною квартирою, яка знаходиться на 8 поверсі 18-типоверхового будинку. На 9 поверсі над квартирою позивача розташована квартира №291 , власником якої є відповідач [PERSON] 27.07.2018 року трапилось залиття водою квартири [ADDRESS] з квартири відповідача. В наслідок залиття в квартирі №287 було пошкоджено стіни, стелі, підлога в коридорах, кімнаті і кухні. Згідно акту про залиття ЖЕД-206 причина залиття не встановлена, так як мешканці квартири №291 , що розташована поверхом вище, не надали доступ до сантехнічного обладнання. За змістом кошторису матеріальна шкода, яка завдана власнику квартири №287 її залиттям, складає 38 684 грн. 22 коп. Власник квартири №291 відмовляється сплачувати вказану суму, тому просить стягнути її у судовому порядку разом з 5 000 грн. моральної шкоди, яка полягає у психологічних переживаннях та моральних стражданнях завданих залиттям квартири, та судовий збір, сплачений позивачем при зверненні до суду. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, пояснивши, що 27.07.2018 року в його квартирі №291 відбувся розрив шлангу холодної води у пральній машині і відбувся виток води, але дві особи, які знаходились в квартирі, вичерпали всю воду і вона не могла пройти до квартири позивача. Він приїхав до своєї квартири близько 11 години, в його квартирі було сухо, а в квартирі позивачки були незначні пошкодження стін і стелі, підлога була сухою. Просить відмовити у задоволенні позову, оскільки позивачем подані неналежні докази, а саме: в акті залиття не вказаний розмір у квадратних метрах пошкоджених стін і стелі, в кошторисі вказано, що залито 70 м2 ліноліума, а квартира позивача має загальну площу 56,1 м2, крім того, наданий кошторис не вказує квартири його обрахунку та дати. Заслухавши сторони, дослідивши матеріали цивільної справи, оглянувши відео файли флеш-накопичувача, наданого позивачем, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно ч.1, ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як зазначає ч.1 та ч.2, ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. За змістом п.8-9, ч.2, ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих доказів сторонами встановив наступні факти та правовідносини. Як наголошує ч.1-2, ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); Як встановлено у судовому засіданні, позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 25.01.2005 року (а.с.10-11), зареєстрованого в КП „Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна" 1.02.2005 року за реєстраційним №39941 (а.с.12). Квартира позивача [PERSON] є двохкімнатною квартирою загальною площею 60,2 м2, жилою площею 34,80 м2, яка знаходиться на 8 поверсі 18-типоверхового будинку (а.с.58-61). Над квартирою позивача на 9 поверсі розташована квартира №291 , яка також є двохкімнатною загальною площею 60,1 м2, жилою площею 29,60 м2 (а.с.63-69), яка належить на праві власності відповідачу [PERSON] на підставі договору дарування квартири від 28.09.2002 року (а.с.62), який був зареєстрований в КП „Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна" 24.12.2002 року за реєстраційним №39941 (а.с.62, зворот бік). Вказані обставини не заперечували сторони по справі, тому вони не підлягають доказуванню в порядку ч.1, ст.82 ЦПК України. 27.07.2018 року трапилось залиття водою квартири [ADDRESS] , яка належить позивачу, з квартири відповідача. Згідно акту про залиття ЖЕД-206 причина залиття не встановлена, так як мешканці квартири №291 , що розташована поверхом вище, не надали доступ до сантехнічного обладнання (а.с.15). В судовому засіданні відповідач [PERSON] пояснив, що саме в його квартирі лопнув шланг підведення холодної води пральної машини і стався виток води, який потрапив до квартири позивача. Таким чином, суд на підставі ч.1, ст.82 ЦПК України вважає встановленим факт залиття квартири позивача з вини відповідача. Згідно п.1, ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 „Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" зі змінами та доповненнями шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно кошторису без номера і без дати вартість всього робіт без ПДВ складає 38 684 грн. 22 коп. (а.с.16). За змістом ч.3, ст.12 та ч.1, ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.82 ЦПК України. Як роз`яснює п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року „Про судове рішення у цивільній справі" встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина четверта статті 60 ЦПК). Підпункт 4, п.2 цієї ж Постанови наголошує, що обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до п.2.3.6. Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року №5 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Ми, комісія в складі головного інженера, виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення і гарячого водопостачання… Суд не може покласти в основу рішення акт без номера від 27.07.2018 року про причини залиття квартири позивача, оскільки він не містить конкретного розміру в квадратних метрах пошкоджених (залитих) стін і стель в обох коридорах, кімнаті, кухні позивача, що не дає можливості розрахувати матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири [PERSON] . За змістом ч.1, ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За приписами ч.1-2, ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Оцінюючи кошторис, наданий позивачем в обгрунтування нанесення їй матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, суд вважає його неналежним доказом, оскільки він не містить номера і дати виготовлення, відсутнє посилання на об`єкт, щодо якого складався даний кошторис, в розрахунку кошторису вказані вартість матеріалів та робіт, а в кінці документу зазначено тільки вартість всього робіт без ПДВ без матеріалів, не надано додатку чи має право ФО-П [PERSON] здійснювати оціночну діяльність будівельно-технічних робіт, при цьому, на початку кошторису ФО-П [PERSON] зазначений як підрядник, а в кінці кошторису ФО-П [PERSON] вказаний як замовник, в решті кошторис не містить в собі цифрового значення розміру матеріальної шкоди та його обгрунтування. За таких обставин суд не може покласти в основу рішення неналежний доказ - кошторис. Аналізуючи докази, зібрані у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що оскільки позивачем не доведено суду документально розмір завдання їй матеріальної шкоди залиттям її квартири відповідачем, тому в задоволенні частини позову про відшкодування матеріальної шкоди необхідно відмовити. У відповідності до ч.1, ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною 2 цієї статті. Як зазначає п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №4 „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданим споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Оскільки відповідач визнав свою вину у залитті квартири позивача, тому суд вважає необхідним стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 5 000 грн. завдану залиттям квартири, так як позивач отримала психологічні страждання та моральні переживання протягом тривалого часу, що є природно зрозумілим у даному випадку, виходячи з обсягу пошкодженого майна, що зазначено в акті від 27.07.2018 року (а.с.15), та відповідає вимогам розумності і справедливості в порядку ч.3, ст.23 ЦК України. Згідно ст.133; 141 ЦПК України оскільки суд задовольняє позовні вимоги частково, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 704 грн. 80 коп. судового збору в частині задоволених позовних вимог, та відмовити позивачу у стягненні з відповідача на її користь інших 704 грн. 80 коп. судового збору в частині позову, в задоволенні якої їй було відмовлено.

Outcome: partial