Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~ позивач звернувся до суду із позовом, посилаючись на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] , який до дня смерті проживав та був зареєстрований в [ADDRESS] . Разом із ним на час його смерті проживала та була зареєстрована дружина та мати позивача [PERSON] , яка прийняла спадщину після його смерті. [INFO] померла [PERSON] .. За життя вона розпорядилась своїм майном на випадок смерті склавши заповіт, яким все своє майно заповіла [PERSON] . Таким чином, після її смерті відкрилась спадщина на майно, зокрема на право на земельну частку (пай), площею 1,87 ум. кад. га., яке належало [PERSON] , яку [PERSON] фактично успадкувала після смерті свого чоловіка [PERSON] , але не оформила своїх спадкових прав. Крім цього самій [PERSON] належало право на земельну частку (пай) площею 2,48 ум. кад. га. Він є спадкоємцем за заповітом, спадкоємець за законом, син спадкодавця [PERSON] спадщину не приймав і наміру приймати немає. Не претендує на спадкове майно. Він звертався до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно йому відмовлено через пропущений шестимісячний строк на прийняття спадщини за заповітом, та через те, що в документах, які підтверджують родинні відносини із спадкодавцем були допущені помилки. Про вказаний заповіт йому не було відомо, про такий він дізнався тільки в листопаді 2018 року, тому своєчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Між тим, він звернувся за місцем реєстрації до Франківського районного суду м. Львова і рішенням від 02.03.2020 встановлено факт родинних відносин, зокрема, що [PERSON] є його батьком, а також факт належності йому правовстановлюючого документу свідоцтва про народження. Зазначає, що він не писав заяви про відмову від спадщини, спадщину після [PERSON] ніхто не приймав. Враховуючи, що він не знав про заповіт спадкодавця, вважає що вказане є поважною причиною пропуску строку на подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , він змушений звертатись до суду із вказаним позовом та просить такий задовольнити надавши йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, а саме три місяці. Ухвалою Городоцького районного суду Львівської області від 08.09.2021 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Позивач до суду не з`явився 12.01.2021 представник позивача подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримує повністю та просить позов задовольнити. Відповідач представник Комарнівської міської ради Львівської області до суду не з`явився, подав 02.11.2021 пояснення, у якому просив розгляд справи проводити у відсутності представника міської ради, та зазначив, що покладається на думку суду, заперечень не висловив. Третя особа у справі [PERSON] у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, проаналізувавши підстави позовної заяви, дослідивши зібрані у справі докази, суд вважає, що позов підставний та підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. За положеннями\~ст. 1233 ЦК України\~заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пунктом 23\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008р. №7визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 року № 475/97- ВР), кожній особі гарантовано право на справедливий і відкритий розгляд при визначенні її громадських прав і обов`язків впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону. Суд вважає, що в межах наданих ним повноважень судом створені належні умови для надання сторонами доказів, заявлення клопотань витребування додаткових доказів. Із копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] (батько позивача) помер [INFO] (а.с. 12). Згідно копії свідоцтва про смерть [PERSON] (спадкодавець) померла [INFO] (а.с.11). Факт родинних відносин, а саме що [PERSON] , який помер [INFO] є батьком [PERSON] підтверджується копією рішення Франківського районного суду м. Львова від 02 березня 2020 року (а.с. 13-17), та копією свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] (а.с.9). Згідно витягу зі спадкового реєстру, спадкова справа після смерті [PERSON] яка померла [INFO] не заводилась (а.с.42). Згідно копії заповіту зареєстрованого у реєстрі за №25 від 16.05.2005, [PERSON] на випадок її смерті заповіла синові [PERSON] все своє майно, що буде належати їй на день смерті (а.с. 18-19). Згідно довідки №130 від 16.04.2018 виданої виконкомом Монастирецької сільської ради Городоцького району Львівської області, [PERSON] до дня смерті проживав та був зареєстрований в житловому будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с.26). Разом з ним на час його смерті постійно проживала і була зареєстрована у вказаному житловому будинку його дружина [PERSON] . Згідно постанови приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Львівської області Мухи М.Т., [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину оскільки ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, та зокрема вказано на помилки у документі, що є доказом родинних відносин свідоцтві про народження (а.с. 20). Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 6 п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно із ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вказано у постанові ВС/КЦС (справа № 565/1145/17 від 26.06.19) поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] , таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України, закінчився 18.04.2018. З огляду на вищенаведене, суд визнає поважною причину пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , оскільки він не знав про наявність заповіту, разом із спадкодавцем не проживав, крім того, відповідач та третя особа [PERSON] проти задоволення позову в користь позивача не заперечили. За наведеного, суд приходить до висновку про необхідність визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері. Відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішуючи питання судового збору залишає такий за позивачем.

Outcome: approved