Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-05 00:00:00

Позивач [PERSON] через адвоката Спасову Л.М. в серпні 2020 року звернулася до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позову вказує, що [PERSON] являється рідною сестрою [PERSON] [PERSON] на праві особистої приватної власності належала квартира за адресою: [ADDRESS] на підставі Свідоцтва про право власності на житло виданого АТ «Кивміськбуд» ДП «Екос» 29.01.1998 р. та зареєстровано в КП Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на нерухоме майно в реєстровій книзі за № 483 від 25.02.1998 р. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть. 24.09.2019 року позивач подала заяву про вступ у спадщину до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори. На підставі вище вказаної заяви державним нотаріусом Пономаренко О.О. відкрито спадкову справу № 931/2019 за померлою [PERSON] . Позивач є спадкоємцем другої черги спадкування за законом, оскільки померла [PERSON] заповіту не залишила, спадкоємці першої черги відсутні і вона подала відповідну заяву про прийняття спадщини після померлої у встановленому законом порядку та строк. З метою оформлення та видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу, державний нотаріус Пономаренко О.О. направила відповідні запити до комунального підприємства Київське міське бюро технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, до реєстраційної служби головного управління юстиції у м.Києві. Відповідно, позивачем було отримані всі необхідні документи, замовлено та отримано технічний паспорт на квартиру. Проте, 02.12.2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравцовим О.О. на підставі неіснуючого, підробного рішення Оболонського районного суду м.Києва від 15.05.2019 року у справі № 756/2626/19, право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , перереєстровано із законної власниці [PERSON] на [PERSON] . Згідно офіційної відповіді Оболонського районного суду м.Києва від 11.02.2020 року вих. № 03/129/2020, за підписом заступника голови суду Луценко О.М. на адвокатський запит, повідомлено, що рішення від 15.05.2019 у справі № 756/2626/19 прийнято за позовом [PERSON] до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування після смерті [INFO] [PERSON] . Судовим рішенням від 15.05.2019 у справі № 756/2626/19 питання набуття права власності [PERSON] на квартиру за адресою : [ADDRESS] , взагалі не вирішувалося. Невідомі особи, підробили рішення Оболонського районного суду міста Києва від 15.05.2019 у справі № 756/2626/19 та використали його для шахрайського заволодіння квартирою позивача, надавши вказане рішення нотаріусу Кравцову О.О. для перереєстрації права власності. Зазначає, що незаконні дії [PERSON] та інших невстановлених осіб призвели до незаконного вибуття квартири із спадкової маси спадкодавця [PERSON] та порушення спадкових прав позивача як спадкоємця. 30.12.2019 року, слідчим відділом Оболонського УП ГУ НП у місті Києві за фактом шахрайських дій, внаслідок яких заволоділи квартирою [ADDRESS] до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено кримінальне провадження №12019100050009616, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України. У рамках даного кримінального провадження здійснюється перевірка всіх причетних осіб до підробки рішення суду та злочинної змови, щодо заволодіння незаконним шляхом квартирою, яка є спадщиною позивача, в тому числі і причетність до злочину [PERSON] , [PERSON] та державних реєстраторів. 18.01.2020 року позивачу вручена пам`ятка про процесуальні права та обов`язки та остання допитана як потерпіла. Однак, вже 22.01.2020 року [PERSON] уклав договір купівлі-продажу нерухомого майна (квартири) з [PERSON] , за яким відчужив на користь останнього квартиру [ADDRESS] . Даний договір купівлі-продажу посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чижиковим О.О. Відповідно до вимог чинного законодавства нотаріус Чижиков О.О., виконуючи функцію державного реєстратора здійснив реєстрацію права власності квартири [ADDRESS] на підставі рішення про державну реєстрацію № 35139238 від 22.01.2020 року за [PERSON] 29.01.2020 року ухвалою Оболонського районного суду м.Києва у справі №756/1382/20 в рамках вищевказаного кримінального провадження на квартиру [ADDRESS] накладено арешт, проте [PERSON] встиг незаконно відчужити [PERSON] . Зазначає, що відсутність намірів на законне володіння, користування та розпорядження спірним майном відповідачем, є те що з 22.01.2020 в спірній квартирі відповідач не з`являвся, ніякі ремонтні роботи не виконувалися, договір про надання комунальних послуг не переоформлявся, технічний паспорт на квартиру не виготовлявся. Крім того, [PERSON] залишається зареєстрованою в спірній квартирі, оскільки позивач ніяких заходів щодо зняття з реєстрації останньої не вживала, а тому вважає, що відповідач не являється добросовісним набувачем так як спірна квартира власника (спадкоємця) - позивача вибула з його власності проти волі в незаконний спосіб. 21.08.2020 року державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Пономаренко О.О. своєю постановою відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] у зв`язку з неналежністю спадкодавцеві квартири на день видачі свідоцтва про право на спадщину. Вказує, що спірна квартира була зареєстрована за новим власником на підставі неіснуючого підробленого судового рішення, яке було наче б то винесене ще за життя спадкодавця (15.05.2019), то його майно дійсно вибуло з його володіння не з його волі відповідно до п.3 ч.1 ст.388 ЦК України. Посилаючись на ч.1 ст.228, 321, ч.1 ст. 328, 330, 387, ч.1 ст. 388, 1218, 1268 ЦК України, просить суд визнати за [PERSON] право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлої - [INFO] ; витребувати від [PERSON] на користь [PERSON] квартиру, що знаходиться за адресою [ADDRESS] ; стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судовий збір в розмірі 4600 грн. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Яценко Н.О. Ухвалою від 04.09.2020 року розгляд справи призначено в загальному позовному провадженні. Ухвалою від 11.12.2020 до участі в розгляді справи в якості третьої особи залучено [PERSON] . Ухвалою від 20.05.2020 витребувано у 11-ї Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи щодо майна померлої [PERSON] та у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чижикова О.О. належним чином засвідчену копію договору купівлі-продажу квартири від 22.01.2020 року, укладений між [PERSON] та [PERSON] та належним чином посвідчені копії документів, на підставі яких укладався вказаний договір. 17.06.2021 року до суду надійшла копія спадкової справи щодо майна померлої [PERSON] та 07.07.2021 року від приватного нотаріуса Чижикова О.О. надійшла копія договору купівлі-продажу від 22.01.2020 та копії документів на підставі яких укладався договір. Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Частина 1 ст.15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року застосовуються судами при розгляді справ як джерело права. За змістом п.1 ст.6, ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, ст.1 Першого протоколу до Конвенції, кожен має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримувала, з обставин викладених в позові та просила задовольнити. Представник третьої особи - представник приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чижикова О.О. покладався на розсуд суду при постановленні рішення. Відповідач, ані в підготовчі судові засідання, ані в судове засідання не з`являвся, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причини неявок суду не повідомляв. Суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі відповідача. Третя особа [PERSON] також в судові засідання не з`являвся про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, суд вважає за можливе провести розгляд справи без його участі. Представник третьої особи - 11-ї Київської державної нотаріальної контори в судові засідання не з`являвся, подав заяву в якій просив проводити розгляд справи без участі їх представника та постановити рішення відповідно до діючого законодавства України. Вислухавши пояснення представника позивача та представника третьої особи, дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до наступного висновку. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Судом встановлено, що [PERSON] являється рідною сестрою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про їх народження, свідоцтвом про реєстрацію шлюбу. (а.с.10-12). [PERSON] на праві особистої приватної власності належала квартира за адресою: [ADDRESS] на підставі Свідоцтва про право власності на житло виданого АТ «Кивміськбуд» ДП «Екос» 29.01.1998 р. та зареєстровано в КП Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на нерухоме майно в реєстровій книзі за № 483 від 25.02.1998 р. (а.с. 13-14) [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.15). 24.09.2019 року позивач у строки визначені ст.1270 ЦК України подала заяву про вступ у спадщину до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори. На підставі вище вказаної заяви державним нотаріусом Пономаренко О.О. відкрито спадкову справу №931/2019 за померлою [PERSON] (а.с.122) Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкоємця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.(ст.1218 ЦК України). Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1258 ЦК України, встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Позивач є спадкоємцем другої черги спадкування за законом, оскільки померла [PERSON] заповіту не залишила, спадкоємці першої черги відсутні і вона подала відповідну заяву про прийняття спадщини після померлої у встановленому законом порядку та строк, що підтверджується копією спадкової справи. (а.с. 122-143) 02.12.2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравцовим О.О. на підставі неіснуючого, підробленого рішення Оболонського районного суду м.Києва від 15.05.2019 року у справі № 756/2626/19, право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , перереєстровано із законної власниці [PERSON] на [PERSON] (а.с.49) Згідно офіційної відповіді Оболонського районного суду м.Києва від 11.02.2020 року вих. № 03/129/2020, за підписом заступника голови суду Луценко О.М. на адвокатський запит, повідомлено, що рішення від 15.05.2019 у справі № 756/2626/19 прийнято за позовом [PERSON] до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування після смерті [INFO] [PERSON] (а.с.21-24) Судовим рішенням від 15.05.2019 у справі № 756/2626/19 питання набуття права власності [PERSON] на квартиру за адресою: [ADDRESS] , взагалі не вирішувалося. 30.12.2019 року, слідчим відділом Оболонського УП ГУ НП у місті Києві за фактом шахрайських дій, внаслідок яких заволоділи квартирою [ADDRESS] до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено кримінальне провадження №12019100050009616, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.(а.с.25) 22.01.2020 року [PERSON] уклав договір купівлі-продажу нерухомого майна (квартири) з [PERSON] , за яким відчужив на користь останнього квартиру [ADDRESS] . Даний договір купівлі-продажу посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чижиковим О.О. (а.с.159) Відповідно до вимог чинного законодавства нотаріус Чижиков О.О., виконуючи функцію державного реєстратора здійснив реєстрацію права власності квартири [ADDRESS] на підставі рішення про державну реєстрацію № 35139238 від 22.01.2020 року за [PERSON] 21.08.2020 року державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Пономаренко О.О. своєю постановою відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] у зв`язку з неналежністю спадкодавцеві квартири на день видачі свідоцтва про право на спадщину. (а.с.142 звор.-243) Отже, судом встановлено, що [PERSON] не набував право власності на спірну квартиру у встановленому законом порядку. Квартира була зареєстрована [PERSON] на підставі неіснуючого підробленого судового рішення. Квартира [ADDRESS] відноситься до спадкового майна, що залишилося після смерті [PERSON] померлої [INFO] . Згідно із ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до норм ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкодавцеві з часу відкриття спадщини, а згідно із ч.3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкодавця права на спадщину. Прийнявши в установленому законом порядку спадщину позивач з часу її відкриття набула речових прав на успадковану квартиру. Частиною 1 ст.1298 ЦК України визначено, що свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Винесення нотаріусом постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину свідчить про наявність спору про право на спадщину, що дозволяє особі звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З огляду на положення ст. 15 ЦК України вирішення вимог про визнання права власності на спадкове майно можливе лише у разі відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності на спадщину. Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого права та інтересу. Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства та захисту права, повинен сприяти учасникам цивільних правовідносин, які звернулися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у реалізації ними цих прав, у тому числі і спадкових. Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за захистом своїх прав за правилами позовного провадження в рамках вирішення цивільно-правового спору. Згідно ст. 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася в 1997 році відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 Конвенції» закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст.316, 317, 319, 321 ЦК України). Враховуючи те, що квартира за адресою: [ADDRESS] вибула з володіння спадкодавця за відсутності її волі, позивач, як спадкоємець померлої має право на визнання права власності в порядку спадкування за законом на спірну квартиру. Згідно зі ст.387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Відповідно до ч.1 ст. 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: було загублено власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Так як позивач прийняла спадщину після померлої [PERSON] шляхом подання відповідної заяви про прийняття спадщини у встановлені строки та враховуючи те, що право на спадщину належить спадкодавцям з моменту прийняття спадщини, однак позивач не може отримати та оформити належне їй спадкове майно, у зв`язку із незаконним вибуттям майна із спадкової маси, то позовні вимоги щодо витребування майна також підлягають задоволенню. Суд звертає увагу позивача, що в силу ст.392 ЦК України рішення суду про визнання права власності на майно підтверджує наявне в позивача право власності як речове право, яке підлягає державній реєстрації в порядку, встановленому Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі 4600 грн.

Outcome: approved