Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Рідна Садиба» про стягнення грошових коштів. Посилався на те, що 12.12.2019 року між ним та ОК «ЖБК «Рідна Садиба» було укладено договір №Л/1/1/6К про сплату внесків у Обслуговуючий кооператив «Житлово-Будівельний кооператив «Рідна Садиба». Відповідно до договору, ОК «ЖБК «Рідна Садиба» зобов`язався надати учаснику (асоційованому члену кооперативу) [PERSON] нежитлове приміщення проектний номер 6к (1 поверх), площею 35 кв.м., а учасник зобов`язується сплатити внесок за таке нежитлове приміщення, згідно умов договору. Нерухоме майно: нежитлове приміщення знаходиться за адресою [ADDRESS] . Позивачем 13.12.2019 року було внесено частину внеску у розмірі 119000 гривень. Наступний внесок у розмірі 470750 гривень, згідно п.3.4 Договору, [PERSON] повинен був внести 17.05.2020 року, але не зробив цього, чим порушив умови Договору. Відповідно до п.5.2.1 Договору ОК «ЖБК «Рідна Садиба» зобов`язаний організувати будівництво об`єкту за адресою [ADDRESS] та здачу його в обслуговування в строк до 30 травня 2020 року. Проте, станом на 18.11.2021 року ОК «ЖБК «Рідна Садиба» не здав в обслуговування та не добудував об`єкт будівництва, яке знаходиться за адресою [ADDRESS] . Незважаючи на невиконання ним умов договору, ОК «ЖБК «Рідна Садиба» не розірвав договір №Л/1/1/6К та не виплатив [PERSON] перший вступний внесок сплачений ним. Позивач вважає, що ОК «ЖБК «Рідна Садиба» при несплаті ним внеску у розмірі 470750 грн. 00 коп., повинен був розірвати договір №Л/1/1/6К про сплату внесків та виплатити йому сплачений ним внесок з такого розрахунку: 119000 гривень відняти 3% разового неповоротного внеску при вступі в ЖБК в сумі 3570 гривень, відняти 2% разового внеску безповоротного, що вноситься понад пай в сумі 2380 гривень, що дорівнює 113050 гривень. Приймаючи до уваги, що ОК «ЖБК «Рідна Садиба» не організував будівництво об`єкту до 30.05.2020 року, а тому на підставі п.6.2 Договору відповідач має виплатити на вимогу учасника неустойку в розмірі 0,01% від суми фактично виплачених учасником ЖБК грошових коштів за кожен день такого прострочення, але не більше ніж 5 % від загальної суми даного договору, що становить 5950 гривень. Таким чином, загальна сума, яку має повернути ОК «ЖБК «Рідна Садиба» як безпідставно набуті кошти складає 119000 гривень. Просив стягнути з ОК «ЖБК «Рідна Садиба» на користь [PERSON] кошти у розмірі 119000 гривень. Відповідачем відзиву на позов подано не було. Ухвалою суду від 06.12.2021 року провадження по справі було відкрито та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження. 24.12.2021 року у задоволенні клопотання представника позивача про забезпечення позову було відмовлено. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позов підтримав. Не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином за останнім відомим місцем перебування в порядку, передбаченому положеннями ст.ст. 130,131 ЦПК України, про причини відсутності не повідомив. Відповідно до\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З урахуванням викладеного, а також наявністю згоди позивача на проведення заочного розгляду даної справи, суд вважає за можливе на підставі\~ст. 280 ЦПК України\~розглянути вказану справу у відсутності відповідача, на підставі наявних у справі доказів. Згідно положень ч.2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові докази у справі, приходить до наступних висновків. Так, 12.12.2019 року між ОК «ЖБК «Рідна Садиба» та [PERSON] було укладено договір №Л/1/1/6К про сплату внесків у ОК «ЖБК «Рідна Садиба»(а.с.7-11). За цим Договором ЖБК зобов`язується надати учаснику (асоційованому члену кооперативу) нежитлове приміщення проектний номер 6К (І поверх), площею 35,00 кв.м., а учасник зобов`язується сплатити внесок за таке нежитлове приміщення згідно умов даного Договору (п.2.1). Даний Договір вважається заявою учасника про вступ до асоційованих членів ЖБК. Після зарахування вступного та цільового внеску на рахунок ЖБК даний договір вважається рішенням голови ЖБК про прийняття учасника до асоційованих членів ЖБК. Сторони домовились, що розмір внеску залежить від вартості будівництва одного квадратного метра площі нежитлового приміщення (п.п.2.2, 2.3). Внесок, який підлягає сплаті учасником, розподіляється наступним чином: 2.4.1. Вступний внесок разовий грошовий чи інший майновий неповоротний внесок, який зобов`язана заплатити особа при вступі до ЖБК. Розмір вступного внеску становить 3% від загального розміру внеску, встановленого п.2.3 Договору, та сплачується в складі першої суми, що вноситься учасником; 2.4.2. Цільовий внесок разовий грошовий чи інший майновий неповоротний внесок члена кооперативу, що вноситься понад пай до спеціального фонду кооперативу для забезпечення статутної діяльності ЖБК. Розмір цільового внеску становить 2% від загального розміру внеску, встановленого п.2.3 Договору, та сплачується в складі першої суми, що вноситься учасником; 2.4.3. Пай грошовий чи інший майновий поворотний внесок, який сплачує особа за будівництво об`єкту нерухомості. Розмір паю становить 95 % від внеску, встановленого п.2.3 Договору та сплачується частинами згідно п.3.4 цього Договору (п.2.4). Дане нежитлове приміщення знаходиться за будівельною адресою: вул.Малоголосківська м.Львів (п.2.5). Вартість будівництва одного квадратного метра загальної приведеної площі нежитлового приміщення визначається ЖБК, відповідно до проектно-кошторисної документації та договору підряду з підрядною організацією складає 16500 гривень за один квадратний метр (п.3.1). Учасник сплачує внесок за нежитлове приміщення у наступному порядку: не пізніше 17.12.2019 року - 119\~000 гривень (7,21 кв.м.); не пізніше 17.05.2020 року 470750 гривень (27,79 кв.м.). (п.3.4). У пункті 5.2.1 ЖБК зобов`язаний організувати будівництво об`єкту будівництва та здати його в експлуатацію у строк до 30.05.2020 року. Розділом 6 Договору сторони погодили відповідальність сторін. Зокрема, сторони погодили, що за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність у відповідності до чинного законодавства. У випадку порушення терміну передачі нежитлового приміщення Учаснику, що виникло по вині ЖБК, більш ніж на 90 календарних днів, ЖБК виплачує на вимогу Учасника неустойку у розмірі 0,01% від суми фактично виплачених Учасником ЖБК грошових коштів за кожен день такого прострочення, але не більше ніж 5% від загальної суми договору. У випадку затримки передачі вищевказаного нежитлового приміщення у власність Учасника понад три місяці з вини учасника даний Договір розривається за згодою сторін. При цьому, після розірвання договору, ЖБК зобов`язаний повернути учаснику протягом 30 банківських днів грошові кошти, отримані за даним договором (п.6.3 Договору). У випадку перевищення учасником прострочення платежу більше ніж на 20 днів, ЖБК вправі розірвати даний договір в односторонньому порядку, наслідком чого є припинення з поверненням учаснику, отриманих від останнього грошових коштів у розмірі паю у відповідності до умов даного договору з утриманням штрафу у розмірі 5% від суми фактично сплачених коштів покупцем (п.6.4). Цей договір може бути припинений: у випадках, встановлених Договором; у випадках, встановлених законодавством України (п.7.2). Із дослідженого судом повідомлення від 13.12.2019 року, складеного ОК «ЖБК «Рідна Садиба» вбачається, що станом на 13.12.2019 року по договору №Л/1/1/4к від 12.12.2019 року [PERSON] внесено пайові внески у сумі 119000 гривень (а.с.13). 21.05.2020 року [PERSON] звернувся до ОК «ЖБК «Рідна Садиба» з заявою про відтермінування опалати за договором №Л/1/1/6к у зв`язку з сімейними обставинами (а.с.15). Даючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного: \~Статтею 2 ЦПК України\~встановлено, що завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Статтею 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Позивач, звертаючись до суду з позовом, посилався на положення статті 1212 ЦК України. Згідно положень ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Таким чином, зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених\~статтею 11 ЦК України). Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення i його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Однак, як було встановлено судом, сторони перебували між собою у договірних правовідносинах та кошти у розмірі 119000 гривень було внесено [PERSON] до ОК «ЖБК «Рідна Садиба» на виконання умов договору №Л/1/1/6к. Саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін, виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яку правову норму необхідно застосувати для вирішення спору. Самостійне застосування судом для прийняття рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту (аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 04.12.2019 року у справі № 917/1739/17). При цьому суд, з`ясувавши під час розгляду справи, що сторона або інший учасник судового процесу на обґрунтування своїх вимог або заперечень послався не на ті норми права, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну їх правову кваліфікацію та застосовує для прийняття рішення ті норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини (аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 року у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19). Зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним під час вирішення судом питання про те, яким законом потрібно керуватися для вирішення спору (аналогічну правову позицію викладено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 761/6144/15-ц (провадження № 61-18064св18)). Відповідно до\~ст. 11 Цивільного кодексу України\~(далі-\~ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Згідно ст. ст.\~6,\~627 ЦК України\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності і справедливості. Стаття 628 ЦК України\~передбачає, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК). Частиною першою статті 638\~ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526\~ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до положень ст.ст. 525,526,530 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином та у встановлений строк. Згідно із ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зазначена норма кореспондується з приписами статті 193 Господарського кодексу України. Відповідно до ст.ст. 610,611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3 ) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до ст. 651 ЦК України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладанні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. Як було встановлено судом та не заперечується позивачем у поданій ним позовній заяві, [PERSON] умови договору від 12.12.2019 року не виконав та не сплатив у термін до 17.05.2020 року внесок у розмірі 470750 гривень. Також, у матеріалах справи відсутні докази передачі ОК «ЖБК «Рідна Садиба» [PERSON] у термін визначений договором об`єкту будівництва та здачі його в експлуатацію. Отже, з урахуванням того, що позивачем не були виконані умови договору щодо сплати внеску за нежитлове приміщення, суд вважає, що у даному випадку підлягають застосуванню положення п.6.3 Договору, згідно яких у разі затримки передачі вищевказаного нежитлового приміщення понад три місяці з вини учасника даний Договір розривається за згодою сторін. При цьому, після розірвання договору, ЖБК зобов`язаний повернути учаснику протягом 30 банківських днів грошові кошти, отримані за даним договором (п.6.3 Договору). Таким чином, сплачений [PERSON] внесок, за вирахуванням неповоротніх вступного та цільових внесків, підлягає поверненню останньому, згідно умов, визначених сторонами у договорі ( 119000 гривень 5950 гривень (2%+3% - внески)=113050 гривень. Позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача 5950 гривень штрафних санкції, згідно п.6.2 Договору, суд вважає необґрунтованими, оскільки дані зазначені положення договору застосовуються за наявності вини ЖБК у порушенні терміну передачі нежитлового приміщення учаснику. Проте, як було встановлено судом, учасником першим було порушено умови зобов`язання та не сплачено основний внесок за нежитлове приміщення у розмірі 470750 гривень. За таких обставин, суд дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: partial