Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-19 00:00:00

06 серпня 2021 року [PERSON] звернулась до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області із зазначеним позовом, в якому просить визначити для неї додатковий строк тривалістю в два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позову [PERSON] зазначила, що вона є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, що складається з належного йому житлового будиноку [ADDRESS] та земельної ділянки за цією ж адресою. За життя [PERSON] склав заповіт, згідно якого вищевказане майно заповів [PERSON] . Позивач зазначає, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини своєї юридичної необізнаності, оскільки вважала, що при наявності заповіту вона зможе отримати спадщину в будь-який час. Крім того, позивач зазначила, що у неї на утриманні знаходиться маленька дитина, яка потребує багато догляду за собою, тому позивач не має вільного часу, в наслідок чого позивач вирішила згодом оформити свої права на спадкове майно. В подальшому при зверненні позивача до нотаріуса їй було відмовлено у прийнятті заяви по отриманню спадщини у зв`язку з тим, що позивачка пропустила шестимісячний строк на її подання про прийняття спадщини. В підготовче засідання позивач [PERSON] не з`явилась, про час, дату та місце його проведення повідомлена, до суду надала заяву, в який просить розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує. (а.с.21) Представник відповідача Шосткинської міської ради Сумської області в підготовче засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти задоволення позову. (а.с. 22) У відповідності до ч. 3 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Із копії Свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 05 січня 2021 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , про що 05 січня 2021 року складено відповідний актовий запис №16. (а.с. 4) Із копії заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Шосткинського міського нотаріального округу Спановським М.П. 28 листопада 2015 року та зареєстрованого в реєстрі за №2224, вбачається, що [PERSON] на випадок своєї смерті заповів усе своє майно, рухоме та нерухоме, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось - [PERSON] , [INFO] (а.с. 5). За життя [PERSON] мав на праві приватної власності нерухоме майно у вигляді житлового будинку [ADDRESS] та земельної ділянки за цією ж адресою, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 10 червня 2013 року індексний номер:4645256, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно індексний номер:4646283 від 10 червня 2013 року, копією договору про надання в безстрокове використання земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку на праві приватної власності, з числом кімнат від однієї до п`яти включно від 16 липня 1969 року та копією технічного паспорту на житловий будинок індивідуального житлового фонда. (а.с.6, 7, 8, 9-11) Відповідно до довідки голови квартального комітету від 03 серпня 2021 року, [PERSON] , який помер [INFO] , проживав один за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 13) Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому на праві приватної власності вищевказане нерухоме майно та земельної ділянки. З копії Свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 04.03.2021 року виданого Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) вбачається, що позивач [PERSON] народилася [INFO] , про що 04 березня 2021 року складено відповідний актовий запис №72. (а.с. 12) Із листа в.о. завідувача Шосткинської міської нотаріальної контори Сумської області №405/01-16 від 16 грудня 2021 року вбачається, що після померлого [INFO] [PERSON] спадкова справа не зареєстрована. Дані про інших спадкоємців відсутні. (а.с. 26, 27) Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України). Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, Верховний Суд у постанові прийнятої 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Зважаючи на вищевикладене, суд у даному конкретному випадку приймає до уваги пояснення позивача щодо пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини через те, що вона на час відкриття спадщини була повністю зайнята своєю новонародженою дитиною та в силу своєї юридичної необізнаності, вчасно не змогла звернутись до нотаріальної контори, суд за своїм внутрішнім переконанням визначає такі причини пропуску поважними в розумінні ст. 1272 ЦК України. Враховуючи, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, а також те, що відповідач не заперечував проти задоволення позову, суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. На підставі ст. 1217, 1218, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 200, 211, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

Outcome: approved