Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-19 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернулася до суду з цивільним позовом до Великоканівецької сільської ради (далі - відповідач-1), Чорнобаївської селищної ради (далі - відповідач-2), третя особа - державний нотаріус Чорнобаївської державної нотаріальної контори Бабак Л.М., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входять земельні ділянки, розташовані на території Великоканівецької сільської ради Золотоніського району Черкаської області. Позивач у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини не подала, оскільки не знала про існування заповітів, складених на її ім`я. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач просила визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 22 грудня 2021 року призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Позивач [PERSON] у підготовчому засіданні позов підтримала, просила задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач-2 надіслав лист, в якому погодився з позовом та просив розглянути справу за відсутності представника. Третя особа подала до суду листа в якому проти задоволення позову не заперечувала та просила розгляд справи проводити в її відсутність. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Заслухавши позивача, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи та визначив відповідно до них правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 13 травня 2021 року (а.с. 6). Позивач є дочкою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 02 квітня 1977 року серії [NUMBER] (а.с. 10) та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, відповідно до якого позивач після укладення шлюбу змінила дівоче прізвище " [PERSON] " на шлюбне прізвище " [PERSON] " (а.с. 13-14). 19 травня 2017 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем Великоканівецької сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області та зареєстрований в реєстрі за № 29 (а.с. 7), відповідно до змісту якого належну їй земельну ділянку, площею 3.12 га, що розташована на території Великоканівецької сільської ради, заповіла позивачу. 07 жовтня 2019 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем Великоканівецької сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області та зареєстрований в реєстрі за № 21 (а.с. 8), відповідно до змісту якого належну їй земельну ділянку, площею 3.1047 га, що розташована на території Великоканівецької сільської ради, заповіла позивачу. Згідно з довідкою Чорнобаївської селищної ради від 01 грудня 2021 року, [PERSON] постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . В господарстві проживала одиноко (а.с. 27). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто [INFO] . Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 11 листопада 2021 року. Позивач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не зверталася, що підтверджуються листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 18 січня 2022 року (вих. № 3/01-16) (а.с. 31), що надійшов у відповідь на запит суду, відповідно до змісту якого після смерті [PERSON] заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору не поступали. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та доданих до нього документів, судом не встановлено наявність інших спадкоємців, які могли б претендувати на спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON] . Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме необізнаність про наявність заповітів, складених на її ім`я заслуговують на увагу. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на наявність заповітів, а також на те, що позивач є спадкоємцем за заповітом, який бажає прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті [PERSON] до цього часу ніким не прийнята, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved