Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу. В обґрунтування своїх вимог посилається на наступні обставини. Відповідач є побутовим споживачем з розподілу природного газу, які надаються АТ «Дніпропетровськгаз» об`єкту, розташованому за адресою: [ADDRESS] , де встановленні газові прилади: плита газова ПГ - 1 шт.; опалювальний прилад котел двох-контурний - 1 шт., опалювальна площа якого 56,9 кв.м. 24 червня 2020 року представниками позивача під час перевірки раніше відключених абонентів від системи газопостачання, за адресою відповідача було виявлено підозру на позаштатний режим роботи ПЛГ, про що складено акт про порушення № 2416/51, який відповідач без заперечень та зауважень підписав. Крім того, представниками лабораторії, відповідно до додатку № 1 до п.3.2.2. Положення про проведення експертизи лічильника газу установлених споживачів і призначення для обліку природного газу у побуті, було складено акт про виявлення порушень, де зазначено, що представник АТ «Дніпропетровськгаз» висловлює сумнів у правильній роботі лічильника газу з причини унеможливлення виявлення дефекту лічильника шляхом зовнішнього огляду, підозра на позаштатний режим роботи. В цей же день представниками позивача лічильник газу [PERSON] , в зв`язку з виявленими порушеннями, було демонтовано для проведення експертизи та складено протокол про демонтаж, який з боку відповідача підписано без зауважень та заперечень. В зазначеному протоколі зазначено, що [PERSON] запрошений для проведення експертизи лічильника на 07 липня 2020 року о 10 годині. Відповідно до п.6 глави 10 розділу X Кодексу ГРС, споживач, тобто відповідач по справі, зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи. У разі неприбуття на експертизу, проведення експертизи, ЗВТ, або пломб проводиться без його участі. 07 липня 2020 року, під час зовнішнього огляду лічильника газу, в момент проведення експертизи, комісією було встановлено: «наявні механічні пошкодження золотникової пари, що призвело до зупинки вимірювального механізму, наявні сліди невідомого походження на золотниковій парі, не працює вимірювальний пристрій». Відповідно до понять конструкції лічильника газу, він має вимірювальний механізм із двома мембранами і золотниковим розподілювачем. Конструкція відлікового пристрою забезпечує можливість зчитування результатів вимірювань газу шляхом кубічних метрів. Вимірювання об`єму газу відбувається шляхом послідовного заповнення газом вимірювальних камер з еластичними мембранами, що призводить до вертикально-поступального руху мембран. Виявлені під час огляду лічильника пошкодження свідчать про те, що в лічильник відповідача було здійснено несанкціоноване втручання, що призвело до зупинки вимірювального пристрою, тобто не відбувалось зчитування результатів вимірювання газу, що підпадає під поняття несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковувалась, або обліковувалась частково, яке неможливо було виявити без повного демонтажу лічильника. За висновками комісії: «підтверджено несанкціоноване втручання в роботу лічильника прихованим способом, ПЛГ непридатний до експлуатації за пунктами 1.3, 1.6», про що було складено акт № 100. Зазначений акт відповідачем отримано, про що свідчить його підпис. 20 липня 2020 року комісією з розгляду актів про порушення Кодексу газорозподільних систем було проведено засідання, на якому було прийнято рішення про необхідність перенесення засідання комісії на 17 серпня 2020 року, про що відповідач належним чином був повідомлений. 17 серпня 2020 року також було прийнято рішення про перенесення комісії на 26 серпня 2020 року та відповідачу вручено повідомлення. 26 серпня 2020 року комісією АТ «Дніпропетровськгаз» було розглянуто акт про порушення № 2416/51 від 24 червня 2020 року, акт експертизи № 100 від 07 липня 2020 року та за результатами висновку комісії споживачу проведено донарахування об`ємів природного газу, відповідно до п.1 глави 3 Розділу XI Кодексу, а саме: «у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу шляхом прихованих заходів, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природнього газу, визначається з дня встановлення лічильника газу (їх встановлення повинно підтверджуватися відповідним актом про встановлення), але не більше 12 місяців». Донарахування здійснено за період з 24 червня 2019 по 23 червня 2020 року за граничними об`ємами в сумі 32 226,87 грн. за 5 279,67 м.3 природного газу, однак, заборгованість відповідачем не сплачена, договір реструктуризації не укладений. На підставі викладеного, просять суд стягнути з відповідача збитки в розмірі 32 226 грн. 87 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 270 грн. 00 коп. Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 вересня 2021року дану справу було прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Учасникам справи було надіслано копію ухвали про відкриття провадження у справі та одночасно надіслано копії позовної заяви та доданих до неї документів. Відповідачу було встановлено строк для надіслання (надання) до суду відзиву, у відповідності до ст.178 ЦПК України, на позовну заяву і всіх доказів, що підтверджують заперечення проти позову (а.с.52-53). Відповідач про розгляд справи був повідомлений належним чином, про що свідчить розписка, яка міститься в матеріалах справи. При цьому, відповідач, у відповідності до ст.178 ЦПК України, скористався своїм правом та 12 жовтня 2021 року подав відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вимоги не визнав, оскільки всі посилання та аргументи позивача, на його думку, є безпідставними та необґрунтованими. У належній йому квартирі був встановлений лічильник газу ВК-04, заводський № 02373202, справність якого в даний момент оскаржується. Перша повірка даного лічильника відбулась 23 жовтня 2014 року. При цьому, лічильник був знятий слюсарем ПАТ «Дніпропетровськгаз» (перейменоване в АТ "Дніпропетровськгаз") [PERSON] 21 жовтня 2014 року та після повірки встановлений тією ж особою 06 листопада 2014 року. Висновок даної повірки лічильника від 23 жовтня 2014 року - придатний. Таким чином, з 21 жовтня 2014 року по 06 листопада 2014 року лічильник знаходився у ПАТ «Дніпропетровськгаз», пломба № 53276637 була знята, а потім встановлена пломба № СІ 8289489, що свідчить про те, що він був необізнаний, яким чином проводилась повірка і чи були допущені в цей період втручання в роботу лічильника. З його боку та членів його родини не відбувалось жодного втручання в роботу лічильника та інших умисних дій, які мали б наслідком несанкціоноване втручання в роботу. Працівниками Нікопольської дільниці відділу обслуговування вузлів обліку газу управління метрології АТ «Дніпропетровськгаз» було ініційовано позачергову перевірку по завершенні 6 (шести) років, проте, навіть наказом Мінекономрозвитку «Про затвердження міжповірочних інтервалів законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, за категоріями» від 13 жовтня 2016 року № 1747, міжповірочний інтервал для лічильників газу складає 8 (вісім) років. У зв`язку з цим лічильник було демонтовано, про що складено акт (о/р) № 0320395498 від 24 червня 2020 року. Проаналізувавши текст акту про порушення № 51 від 24 червня 2020 року, вбачається, що у його квартирі було виявлено не сам факт порушення - «позаштатний режим роботи ПЛГ», а підозру на це порушення. Відповідно до пункту 6 глави 6 розділу 10 Кодексу ГРС, позаштатний режим роботи комерційного ВОГ включає шість видів порушень і, не зважаючи на те, що, згідно типовій формі Акту про порушення, затвердженій Кодексом ГРС, в розділі акту про порушення повинно бути детально вказано вид, обставини і суть порушення, акт про порушення № 51 від 24 червня 2020 року не містить цих даних, а лише зазначає на підозру у порушенні. Проте, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, оскільки з акту про порушення взагалі не вбачається висновку про встановлення факту зупинки облікового механізму чи викривлення даних обліку природного газу, хоча зазначена обставина є визначальною при виявленні порушень, допущених споживачами, що є процесуальним порушенням складання акту про порушення. Відповідно до пункту 2 глави 10 розділу 10 Кодексу ГРС, після зняття лічильника для направлення на експертизу, у присутності сторін лічильник пакується в пакет з поліетилену чи з іншого цупкого матеріалу (або в транспортну тару, що передбачена заводом-виробником та зазначена в паспорті на ЗВТ), який опломбовується пломбою Оператора ГРМ з унікальним номером та, за бажанням, пломбою споживача. При цьому, представник Оператора ГРМ складає протокол щодо направлення ЗВТ на експертизу (по одному екземпляру для кожної сторони). Після складання акту про порушення № 51 від 24 червня 2020 року, представниками позивача було проведено демонтаж лічильника. Відповідно до п. 3.1.3. ст.3 «Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті», затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року № 619, передумовами проведення експертизи лічильників газу представником газопостачальної (газотранспортної) організації є наступні випадки у разі виявлення: 1) невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; 2) ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі, справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; 4) ознак зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра; 5) зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; 6) пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу. Проте, ані акт про порушення № 51 від 24 червня 2020 року, ані акт про демонтаж № 0320395498 від 24 червня 2020 року не містять посилання на обставини, що, відповідно до п.3.1.3 ст.3 «Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті», є передумовами проведення експертизи лічильників газу, не зазначено, які пошкодження чи зміни конфігурації має лічильник, а вказано лише на «підозру на позаштатний режим роботи ПЛГ», що, як зазначено вище, не є передумовою проведення експертизи лічильників газу. Таким чином, про результати експертизи лічильника було повідомлено під час комісії Оператора ГРМ з розгляду акту про порушення, під час цієї комісії було надано акт № 100 експертизи лічильника газу від 07 липня 2020 року. Слід зазначити, що акт № 100 експертизи лічильника газу від 07 липня 2020 року не містить підпису члена комісії [PERSON] - представника компанії, що надає юридичні послуги, чи запису про відмову її від підпису, що є грубим порушенням пункту 8 глави 10 розділу 10 Кодексу ГРС, де зазначено, що акт експертизи підписується всіма членами комісії, а у разі відмови від підпису будь-кого з членів комісії або споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) чи уповноваженої ним особи в акті експертизи, про це робиться відповідний запис. Висновок акту № 100 експертизи лічильника газу від 07 липня 2020 року, на його думку, є суперечливим: герметичність корпусу лічильника та цілісність заводських пломб і повірочного тавра унеможливлюють проникнення усередину корпусу лічильника для нанесення механічних пошкоджень золотниковій парі вимірювального механізму, а також залишення слідів речовини невідомого походження на золотниковій парі. Саме для захисту від несанкціонованого доступу до відлікового механізму лічильника газу, заводами - виробниками на них ззовні встановлюються пломби. Несанкціонований доступ - проникнення до певного об`єкта без відповідного дозволу. Пломба - одноразовий сигнально-контрольний запобіжно-охоронний пристрій (знак), навішування якого на певні конструктивні елементи підконтрольного об`єкта унеможливлює непомітність його несанкціонованого знімання без порушення цілісності самої пломби або пломбувального елемента. Тобто, в даному випадку, саме експертиза довела той факт, що як цілісність встановленої пломби, так і герметичність корпусу, не порушувались. Тому вважає беззаперечним факт відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника. Таким чином, усі документи, що були надані позивачем, не витікають один із одного, не вказують на єдине та конкретне порушення, не містять інформації про зв`язок порушення з кінцевою сумою нарахованих збитків, взагалі викликають сумнів у достовірності викладених в них фактів. Аналіз норм Кодексу ГРМ дає підстави для висновку, що наслідком несанкціонованого втручання в роботу газового лічильника прихованим способом та нарахування суми збитків має бути беззаперечне встановлення обставин самовільного втручання особою в роботу газового лічильника, що призвело, внаслідок таких дій, до споживання необлікованого об`єму природного газу, проте, позивачем не доведено саме втручання в роботу лічильника. Тому, з вищевикладених підстав, пред`явлені позовні вимоги не визнає та просить суд в задоволенні позову відмовити у зв`язку з безпідставністю пред`явлення позовних вимог (а.с.67-69). Представник позивача [PERSON] своїм правом, в порядку ст.179 ЦПК України, скористалась та 28 жовтня 2021 року на адресу суду надала відповідь на відзив, згідно якої послалась на обставини, викладенні в позовній заяві. Крім цього, додатково зазначила, що, згідно розділу VIII Типового договору розподілу природного газу, відповідач зобов`язаний виконувати його умови та несе передбачену законом відповідальність за невиконання чи неналежне виконання своїх обов`язків. Відповідно до пункту 4 глави 6 Розділу X Кодексу, за збереженість цілісності комерційних та дублюючих ВОГ (вузол обліку газу) та пломб відповідає власник, на території або в приміщенні якого встановленні прилади. Щодо заяв відповідача про те, що пошкодження, які зазначені в акті експертизи № 100 від 07 липня 2020 року, є «наслідком начебто безвідповідального зберігання та недбалого поводження з лічильником працівниками АТ «Дніпропетровськгаз», то така заява спростовується доказами по справі, а саме: актом про порушення № 2416/51 від 24 вересня 2020 року, де зазначено, що на об`єкті виявлена підозра на позаштатний режим роботи ПЛГ, унеможливлення виявлення дефекту лічильника шляхом зовнішнього огляду; акт про виявлення порушень, де зазначено, що представник АТ «Дніпропетровськгаз» висловлює сумнів у правильній роботі встановленого за адресою: [ADDRESS] лічильника газу з причини неможливості виявлення дефекту лічильника шляхом зовнішнього огляду, підозра на позаштатний режим роботи ПЛГ. Вказані документи підписані відповідачем особисто, без зауважень та заперечень; актом експертизи лічильника № 100 від 07 липня 2020 року де зазначено: «наявні механічні пошкодження золотникової пари, що призвело до зупинки вимірювального механізму, наявні сліди невідомого походження на золотниковій парі, не працює вимірювальний пристрій». Зазначені документи є письмовими, належними та допустимими доказами, які, до речі, не спростовуються відповідачем. Слід зауважити, що спірний лічильник газу, відповідно до акту про встановлення газового лічильника, після держповірки від 06 листопада 2014 року було встановлено з пломбою СІ8289489 під підпис [PERSON] , з цього часу саме він несе відповідальність за ПЛГ та за порушення Кодексу ГРМ. Тобто, існують всі три складові: встановлене актом експертизи несанкціоноване втручання в роботу ПЛГ, відповідно до п.4 гл.6 розділу X Кодексу ГРС за збереження і цілісність відповідає власник, в приміщенні якого встановлено спірний ПЛГ, а власником об`єкту, де встановлений спірний ПЛГ, є саме [PERSON] . Відповідач здійснював несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжку газу), тому цілком справедливо та, відповідно до чинного законодавства, позивачем здійснено нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, яке має бути компенсовано відповідачем, згідно до вимог Кодексу ГРС. Тому, на задоволенні своїх позовних вимог наполягала та просила суд їх задовольнити (а.с.81-87). Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод", кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України», національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Як встановлено судом, [PERSON] є побутовим споживачем з розподілу природного газу, який надається АТ «Дніпропетровськгаз», відповідно до ліцензії, об`єкту, розташованому за адресою: [ADDRESS] . 24 червня 2020 року представниками позивача під час перевірки раніше відключених абонентів від системи газопостачання, за адресою відповідача було виявлено підозру на позаштатний режим роботи ПЛГ, про що складено акт про порушення № 2416/51, який відповідачем було підписано без заперечень та зауважень (а.с.11). Крім того, представниками лабораторії, відповідно до додатку № 1 до п.3.2.2. Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених споживачів і призначення для обліку природного газу у побуті, було складено акт № 51 про виявлення порушень, де зазначено, що представник АТ «Дніпропетровськгаз» висловлює сумнів у правильності роботи лічильника газу з причини унеможливлення виявлення дефекту лічильника шляхом зовнішнього огляду, підозра на позаштатний режим роботи (а.с.12). 24 червня 2020 року представниками позивача лічильник газу [PERSON] , в зв`язку з виявленими порушеннями, було демонтовано для проведення експертизи та складено протокол про демонтаж, який з боку відповідача підписано без зауважень та заперечень (а.с.13-15). В складеному акті відповідачу роз`яснено про необхідність бути присутнім на засіданні комісії 07 липня 2020 року, однак, розгляд акту не відбувся та комісія прийняла рішення про перенесення розгляду на іншу дату. 26 серпня 2020 року комісією АТ «Дніпропетровськгаз» було розглянуто акт про порушення № 2416/51 від 24 червня 2020 року, акту експертизи № 100 від 07 липня 2020 року та за результатами висновку комісії споживачу проведено донарахування об`ємів природного газу, відповідно до п.1 глави 3 Розділу XI Кодексу, а саме: «у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу шляхом прихованих заходів, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природнього газу, визначається з дня встановлення лічильника газу (їх встановлення повинно підтверджуватися відповідним актом про встановлення), але не більше 12 місяців». Донарахування здійснено за період з 24 червня 2019 року по 23 червня 2020 року за граничними об`ємами в сумі 32 226,87 грн. за 5 279,67 м.3 природного газу в розмірі 32 226 грн. 87 коп. (а.с.16, 18-19, 20-22). Відповідно до вищевказаного, позивачем на адресу відповідача було направлено рахунок на оплату збитків, однак, заборгованість відповідачем не сплачена, договір реструктуризації не укладений (а.с.17). На підставі ст.ст.12, 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим, відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона також несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог, - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст.610 Цивільного кодексу України). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст.ст.611-612 Цивільного кодексу України). Відповідно до п.4 гл.6 Розділу Х Кодексу ГРМ, за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені. Згідно до п.4 гл.1 Розділу І Кодексу ГРМ, «несанкціоноване втручання в роботу газорозподільної системи - втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі, шляхом несанкціонованого відновлення газоспоживання, несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або під`єднання несанкціонованого газопроводу, внаслідок чого порушується нормальний режим роботи ГРМ та/або здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу», «приховані заходи - несанкціоновані заходи, здійснені споживачем чи іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів, проведення земельних робіт, демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів, часткового чи повного демонтажу ЗВТ або дактилоскопічної експертизи чи перевірки метрологічних характеристик ЗВТ». Доказів, які спростовують факт несанкціонованого втручання відповідача в систему газопостачання, суду не надано. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Оскільки, на даний час, збитки відповідачем не сплачені добровільно, вони підлягають стягненню в примусовому порядку. Крім того, відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача повинні бути стягненні й судові витрати у розмірі 2 270 грн. 00 коп. на користь позивача. На підставі вищенаведеного та

Outcome: approved