Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-09 00:00:00

28.10.2021 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визначення часток у спільному сумісному майні. Ухвалою судді від 02.11.2021 року справа прийнята до свого провадження та призначено підготовче судове засідання. 23.11.2021 року [PERSON] звернулась в суд з уточненим позовом про виділення часток майна, що є в спільній сумісній власності в квартирі [ADDRESS] . Просить визначити, що частка [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (до зміни по батькові [PERSON] , та померлого [PERSON] в праві спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] , становить по 1/4 частині квартири у кожного, та припинити право спільної сумісної власності. В обґрунтування позову зазначила, що згідно свідоцтва про право власності на житло № 8 від 11 січня 1995року, квартира [ADDRESS] за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ( [PERSON] ) та [PERSON] зареєстровано право спільної сумісної власності на квартиру. Квартира належним чином була зареєстрована в органах БТІ, про що складений відповідний технічний паспорт на квартиру. Спірна квартира має загальну площу 50,23 кв.м. в тому числі житлову площу 27,90 кв.м. [PERSON] помер [INFO] . Після смерті [PERSON] , мати позивача, яка перебувала в офіційному шлюбі з померлим, звернулась до нотаріальної контори, але отримати свідоцтво про право на спадщину за законом не мала можливості, внаслідок того, що частки в квартирі не були визначені під час життя співвласника. Відсутність визначених чітко часток між співвласниками позбавляє сторони можливості у вільному розпорядженні своїми частками та оформленню спадщини, в добровільному порядку виділ часток не можливий, оскільки один із співвласників помер. Ухвалою суду від 23.11.2021 року за уточненими позовними вимогами до участі в справі залучено співвідповідача - [PERSON] . Ухвалою суду від 14.12.2021 року справа призначена до розгляду. Позивачка [PERSON] та її представник адвокат Додонов П.О. в судове засідання не з`явились, подали заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують, просять позов задовольнити. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явились, надали суду заяви про визнання позовних вимог, просять розглянути справу за їх відсутності, та задовольнити позовні вимоги. У відповідності до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних доказів. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову за наступними підставами. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від № 8 від 11 січня 1995року, що було видано Виконавчим комітетом Ленінської районної Ради народних депутатів квартира [ADDRESS] за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (після зміни прізвища та по батькові [PERSON] ) та [PERSON] зареєстровано право спільної сумісної власності на квартиру. Квартира належним чином була зареєстрована в органах БТІ, про що складений відповідний технічний паспорт на квартиру. Спірна квартира має загальну площу 50,23 кв.м. в тому числі житлову площу 27,90 кв.м. [PERSON] , співвласник даної квартири помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис №158 від 28.07.2009р. Згідно Витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно № 24996025 від 11.01.2010 року співвласниками даної квартири є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (після зміни прізвища та по батькові [PERSON] ) та [PERSON] . На підставі Рішення Хортицького районного суду міста Запоріжжя 2-739 від 01 березня 1999 року про усиновлення внесені зміни до актового запису дитини: [PERSON] на [PERSON] , [PERSON] змінено на [PERSON] . Після смерті співвласника [PERSON] спадкоємцем його частки є його дружина [PERSON] , яка звернулась до нотаріальної контори за засвідчила своє бажання прийняти спадщину шляхом заведення спадкової справи. Постановою державного нотаріуса Вільнянської державної нотаріальної контори від 13.03.2021 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спдщину за законом після смерті чоловіка [PERSON] . Відповідно до Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2017 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» П. 1. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та може вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону, проте при здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник не може завдавати шкоди правам, свободам інших осіб, інтересам суспільства і зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Порядок користування спірною квартирою між учасниками спільної сумісної власності не встановлено. У свідоцтві на право власності на житло не визначені розміри часток квартири, що належала кожному із співвласників даної квартири. На теперішній час у сторін виникла необхідність у виділені часток у даній спільній квартирі. Відповідно до Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2017 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» П. 17. Частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається, зокрема, при поділі майна, виділі частки зі спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. У відповідності до частини 1 статті 368 ЦК України: спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Згідно з ч. 1 статті 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Право спільної сумісної власності є безчастковим (бездольовим) правом спільної власності. Тому кожен з учасників спільної сумісної власності не має права на частку в праві власності на спільну річ і не має повноважень у відношенні часток інших співвласників на спільну річ. Відповідно до частини 2 статті 370 ЦК України визначено, що у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. При праві спільної сумісної власності розмір частки кожного із співвласників не визначений. На підставі викладеного, суд вважає, що заявлені позовні вимоги законні та обґрунтовані, а тому підлягають задоволенню.

Outcome: approved