Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-19 00:00:00

У позовній заяві, яка надійшла до суду 01 грудня 2021 року позивачка вказала, що [INFO] помер її вітчим [PERSON] . Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки загальною площею 9,42 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Новоартемівської сільської ради Костянтинівського району Донецької області та майнового паю розміром 17320,40 грн. 10 грудня 2010 року [PERSON] склав заповіт. Відповідно до якого, вищевказане майно заповів саме їй. Про існування заповіту їй не було відомо. З початком проведення на території Донецької області антитерористичної операції, [PERSON] разом із дітьми, онуками виїхали до Російської Федерації. Тобто, з липня 2014 року по листопад 2021 року вона проживала в Російській Федерації та доглядала за хворою свекрухою. У листопаді 2021 року вона повернулася до України. Її рідна сестра [PERSON] , прибираючи речі у будинку вітчима, випадково знайшла заповіт. Спадковий документ був складений на ім`я [PERSON] 29 листопада 2021 року вона звернулась до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Миросєді В.М., але їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті вітчима було відмовлено. Усе це позбавило її своєчасно звернутися до нотаріуса. Позивачка просить визначити їй додатковий строк (п`ять місяців) для прийняття спадщини після смерті вітчима [PERSON] . Ухвалою суду від 03 грудня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті. У відкрите судове засіданні позивачка [PERSON] не з`явилася, про час та місце розгляду справи сповіщена належним чином. Надала заяву про розгляд справи без її участі, на позові наполягає. Представник територіальної громади в особі Дружківської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи сповіщений належним чином: судовою повісткою, про що у справі є розписка. Надав суду заяву про розгляд справи без його участі, проти позову не заперечував. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Заповітом № 2967 від 28 грудня 2010 року [PERSON] заповів [PERSON] земельну ділянку загальною площею 9,42 га для ведення товарногосільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Новоартемівської сільської ради Костянтинівського району Донецької області та майновий пай розміром 17320,40 грн. (згідно із свідоцтвом про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства серії ДН № 036115, виданого 12 травня 2003 року Новоартемівською сільською радою). Згідно з свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , [INFO] у місті Дружківка, Донецької області помер [PERSON] , актовий запис № 210 від 13 березня 2014 року. Листом від 29 листопада 2021 року № 849/01-16 [PERSON] відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті вітчима [PERSON] . Причина- пропуск строку для прийняття спадщини. За інформацією Головного центру обробки спеціальної інформації державної прикордонної служби України № 91/Р-16101-9622 від 06 грудня 2021 року з 06 грудня 2016 року по 30 листопада 2021 року [PERSON] перетинала державний кордон України, лінії розмежування з тимчасово-окупованими територіями окремих районів Донецької та Луганської областей та тимчасово-окупованою територією АР Крим. Отже, судом встановлено, що позивачка має право на спадкування після смерті вітчима [PERSON] . Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Суд вважає, що причини, зазначені позивачкою [PERSON] є поважними, у зв`язку з чим вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком у п`ять місяців з дати набрання чинності рішенням суду.

Outcome: approved