Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-19 00:00:00

у грудні 2020 року [PERSON] звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ТОВ «Глобал-Буд Плюс», ТОВ «Домостроітель», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] , про зобов`язання повернути майно та обладнання, а також стягнення збитків. Позивач зазначив, що він за взаємною домовленістю із [PERSON] виконував будівельні роботи на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] (кадастровий номер земельної ділянки 3220881301:01:022:0132), у зв`язку з чим уклав із ТОВ «Глобал-Буд Плюс» та ТОВ «Домостроітель» договори оренди майна та обладнання. На сьогодні вказане майно та обладнання знаходиться на зазначеній земельній ділянці, проте він доступу до них не має, забрати не може, а вказані підприємства уже надіслали претензії до нього щодо повернення орендованого майно та обладнання. Позивач надіслав відповідачу заяву про досудове врегулювання спору, проте відповіді так і не отримав. З огляду на те, що відповідач володіє майном та обладнанням без належної правової підстави просить зобов`язати відповідача повернути майно та обладнання, стягнути з відповідача завдані збитки у розмірі 123 796 грн. 30 грудня 2020 року ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області вказану справу передано на розгляд Дарницькому районному суду м. Києва. 28 квітня 2021 року зазначена справа надійшла до Дарницького районного суду м. Києва та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 квітня 2021 року передана судді Гусак О.С. 19 травня 2021 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва провадження у справі відкрито в загальному порядку та призначено підготовче засідання на 5 липня 2021 року. 5 липня 2021 року у підготовче судове засіданні прибули позивач та представник відповідача [PERSON] . Оскільки відповідачем не отримано копію позовної заяви та ухвалу про відкриття провадження у справі, судом вручено матеріали, надано строк для подачі відзиву та оголошено перерву до 25 серпня 2021 року. 25 серпня 2021 року прибули позивач та представник відповідача [PERSON] [PERSON] позовні вимоги не визнавав, зазначив, що позов подано до неналежного відповідача. Позивачем усно заявлено клопотання про долучення до матеріалів справи нового доказу відео. Судом відмовлено у задоволенні вказаного клопотання, оскільки позивачем порушено строк їх подання, клопотання про продовження строку позивачем не заявлялось, доказів надіслання іншим учасникам справи не надано. 25 серпня 2021 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва закрито підготовче провадження у справі, призначено розгляд справи по суті на 22 вересня 2021 року. 22 вересня 2021 року у судове засідання прибули позивач, представник позивача [PERSON] , представник відповідача Грубник Д.Л. Щодо неявки [PERSON] у судове засідання представник позивача зазначив про необхідність його прибуття, представник відповідача Грубник Д.Л. зазначив про зловживання процесуальними правами. Розгляд справи відкладено на 4 листопада 2021 року. 4 листопада 2021 року у судове засідання прибули позивач та його представник. Оскільки представник відповідача в судове засідання не прибув, розгляд справи відкладено на 1 грудня 2021 року. 1 грудня 2021 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва клопотання представника позивача про приєднання до матеріалів справи письмових доказів залишено без розгляду. 1 грудня 2021 року у судове засідання прибули позивач та представник позивача, представник позивача висловив прохання з`ясувати чи з Бориспільського міськрайонного суду Київської області надходила заява про забезпечення позову. Оголошено перерву до 20 січня 2022 року. Відповідно до даних службової перевірки заява про забезпечення позову на розгляд до Дарницького районного суду м. Києва не надходила. 20 січня 2022 року у судове засідання прибули позивач, представник позивача [PERSON] , представник відповідача [PERSON] , які підтримали раніше висловлені ними позиції. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд дійшов до таких висновків. 1 вересня 2020 року між позивачем та ТОВ «Глобал-Буд Плюс» укладено договір оренди майна № 01/09/20-1 (а.с. 14). Відповідно до додатку № 1 до договору оренди майна № 01/08/20-1 (а.с. 15) від 1 вересня 2020 року позивач орендував у ТОВ «Глобал-Буд Плюс» щит опалубний у кількості 6 шт, кут внутрішній, кут зовнішній, розкіс підпірний, швидкодіюче зажимне пристосування «Краб», універсальне зажимне пристосування «Крокодил», вирівнюючу шину, клему зажимну, анкерний стержень, гайку розпірну. Згідно з пунктами 3, 4, 5 додатку № 1 термін оренди складає 30 діб, ціна оренди за добу складає 1 950 грн, сума орендної плати - 58 000 грн. Відповідно до додатку № 2 до цього договору позивач орендував у ТОВ «Глобал-Буд Плюс» стійку монтажну, триногу, головку-корону, опалубні балки у кількості 2 шт (а.с. 17). Згідно з пунктами 3, 4, 5 додатку № 2 термін оренди складає 14 діб, ціна оренди за добу складає 956,6 грн, сума орендної плати - 13 300 грн. 2 вересня 2020 року між позивачем та ТОВ «Домостроітель» укладено договір оренди обладнання № 00000152, зокрема позивач орендував вагончик будівельний, вагончик побутовий, вібратор глубинний, віброплиту «Масальту», кутову шліфмашину, відбійний молоток, ламіновану фанеру, стійку оцинковану, касету під стійки, корону опорну. Згідно з вказаний договором вартість оренди з 2 по 28 вересня 2020 року становить 125 740 грн (а.с. 18). Таким чином, між позивачем та ТОВ «Глобал-Буд Плюс», ТОВ «Домостроітель» склались договірні відносини, згідно з якими позивач орендував у вказаних юридичних осіб майно та обладнання. Позивач зазначає, що він орендував зазначене майно та обладнання для виконання будівельних робіт за взаємною домовленістю із [PERSON] і що таке обладнання знаходиться за адресою: [ADDRESS] , на земельній ділянці з кадастровим номером 3220881301:01:022:0132. Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно земельна ділянка з кадастровим номером 3220881301:01:022:0132 на праві приватної власності належить відповідачу. Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Поряд з цим, відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами у розумінні частини першої статті 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Враховуючи положення частини другої статті 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Правові підстави передання вказаного майна та обладнання відповідачу із їх розміщенням на цій земельній ділянці позивач не наводить. Будь-яких доказів на підтвердження існування правовідносин між позивачем та відповідачем суду не надано. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні зазначив, що будь-якого майна чи обладнання, зазначеного у позові, на належній відповідачу земельній ділянці з кадастровим номером 3220881301:01:022:0132 немає. На запитання суду щодо місця знаходження майна та обладнання позивач зазначив, що вони знаходяться у [PERSON] , які були вивезені ним із земельної ділянки з кадастровим номером 3220881301:01:022:0132 в кінці вересня 2020 року. Положеннями статті 48 ЦПК України передбачено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Згідно з позицією Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 7 жовтня 2020 року у справі № 705/3876/18 неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві Визначення відповідачів є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). З огляду на наведене, доказів на підтвердження наявності правовідносин між позивачем та відповідачем суду не надано, а [PERSON] не є належним відповідачем у цій справі. Відповідно до положень ч. 1 - ч. 3 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. У судовому засіданні після запитань та уточнень суду щодо суб`єктного складу сторони відповідача позивач зазначив, що позов подано до належного відповідача. Клопотань про заміну відповідача до суду не надходило. Враховуючи, що [PERSON] не є належним відповідачем у цій справі, позивач не подав до суду клопотання про заміну відповідача та залучення до справи належного відповідача, якого суд встановити не може зважаючи на відсутність відомостей про осіб та правові підстави передачі позивачем їм майна та обладнання, позов пред`явлено до неналежного відповідача, що є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Принагідно суд роз`яснює позивачу, що відмова в задоволенні позову з підстав пред`явлення його до неналежного відповідача не позбавляє позивача права звернення до суду з позовом до належного відповідача.

Outcome: dismissed