Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-16 00:00:00

В листопаді 2021 року позивач [PERSON] звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства ( м. Київ ), третя особа: [PERSON] про звільнення майна з-під арешту, посилаючись на наступні обставини. Співвласниками по 1/2 частці квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , є його мати [PERSON] та батько [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, про що 12 липня 2021 року складено відповідний актовий запис за № 131 та свідчить свідоцтво про смерть, видане Вільшанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). Він є спадкоємцем за законом після [PERSON] , померлого [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Він звернувся до приватного нотаріуса щодо оформлення спадщини. Нотаріус повідомила йому, що на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, накладено арешт, серія та номер: 6963383, виданий 26.07.2012, видавник: Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції, державний виконавець Бабін Р.М., що підтверджується копією Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 277513543; дата, час формування: 30.09.2021 15:07:09). Також приватний нотаріус повідомила йому, що оскільки на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , 26.07.2012 року, на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, Білоцерківським міським відділом державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції накладено арешт, вчиняти нотаріальні дії щодо спадкового майна можливо лише після зняття арешту на вказане майно. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, інформаційна довідка № 277513543 від 30.09.2021 р., вбачається, що на підставі постанови від 26.07.2012 р. про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, Державною виконавчою службою у м. Біла Церква накладено арешт на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер обтяження 36990559. Він звернувся до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) із заявою щодо скасування арешту на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Листом від 23.08.2021 року № 76983 відповідач повідомив, що з 14.06.2005 р. по 23.08.2021 р. на примусовому виконанні у Відділі державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебувало виконавче провадження № 6963383 з примусового виконання виконавчого листа № 2-4326 від 10.05.2005, виданий Білоцерківським міським судом Київської області, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку щомісячно, до повноліття дитини. Зазначене виконавче провадження завершено на підставі п. 3 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження» (у зв`язку зі смертю боржника). Також відповідачем рекомендовано йому звернутися до суду з позовом щодо звільнення майна з-під арешту. Наявність арешту на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] порушує його майнові права, які крім наведених вище правових норм гарантуються статтею 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, що є неприпустимим. Просив суд звільнити з-під арешту 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 17 квітня 2000 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Білоцерківської державної нотаріальної контори Київської області та зареєстровано в реєстрі за № 2-1579, шляхом вилучення (скасування) запису про обтяження 36990559, яке обтяжено на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, накладено арешт, серія та номер: 6963383, виданий 26.07.2012, видавник: Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції, державний виконавець Бабін Р.М.; підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 52773712 від 22.06.2020 16:01:16, [PERSON] , Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Київська область. Судові витрати залишає за собою ( а. с. 1-8 ). Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.11.2021 року головуючим суддею визначено Орєхова О.І. ( а. с. 25 ) та матеріали передані для розгляду. Ухвалою судді від 05 листопада 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у вищезазначеній цивільній справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 09 годину 00 хвилин 03 грудня 2021 року ( а. с. 30-31 ). Ухвалою суду від 03 грудня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 15 годину 00 хвилин 17 січня 2022 року ( а. с. 37-38 ). В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, 03.12.2021 року за вх. № 56983 судом отримано заяву, в якій останній просив справу розглядати у його відсутність. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі т ау разі неявки в судове засідання відповідача не заперечував проти заочного розгляду ( а. с. 36 ). Відповідач Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ ) в судове засідання представника не направив, 17.01.2022 року за вх. № 1581 судом отримано лист, в якому Відділ державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції ( м. Київ ) просить проводити розгляд справи без участі представника відділу. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, 03.12.2021 року за вх. № 56980 судом отримано заяву, в якій остання просила розглядати справу за її відсутності. Позов просила задовольнити. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів ( ч. 3 ст. 211 ЦПК України ). Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, суд вважає можливим здійснити розгляд справи за відсутності учасників справи за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших Судом встановлені наступні обставини та спірні їм правовідносини. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується наявним в матеріалах справи свідоцтвом про смерть, яке видане Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ ) від 14 липня 2021 року, серія [NUMBER] ( а. с. 13 ). Згідного свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , батьками останнього вказані [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується наявним в матеріалах справи Свідоцтвом про народження, серія [NUMBER] ( а. с. 11 ). Отже, позивач [PERSON] є сином померлого [PERSON] . З довідки про реєстрацію місця проживання особи, виданої Управлінням адміністративних послуг БМР від 30.09.2021 року за вих. № 15.2-035629, [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 03.02.2004 року по теперішній час ( а. с. 12 ). Встановлено, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Зазначена квартира була придбана [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 17 квітня 2000 року ( а. с. 14 ). З Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 18.05.2006 року, згідно рішення Білоцерківського міськрайонного суду від 13.12.2005 року квартира [ADDRESS] є приватною спільною частковою власністю, [PERSON] належить 1/2 частка ( а. с. 15 ). Звернувшись до приватного нотаріуса щодо оформлення спадщини, позивач дізнався, що на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, накладено арешт, серія та номер: 6963383, виданий 26.07.2012, видавник: Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції, державний виконавець Бабін Р.М., що підтверджується копією Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 277513543; дата, час формування: 30.09.2021 15:07:09). Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, інформаційна довідка № 277513543 від 30.09.2021 р., вбачається, що на підставі постанови від 26.07.2012 р. про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, Державною виконавчою службою у м. Біла Церква накладено арешт на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер обтяження 36990559 ( а. с. 19 -20 ). Встановлено, що на підставі виконавчого листа № 2-4326, виданого 10.05.2005 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітньої дитини в розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку ( а. с. 22 ), державним виконавцем Козачук Наталією Анатоліївною 14.06.2005 року винесена постанова про відкриття виконавчого провадження ( а. с. 21 ). 20 жовтня 2021 року [PERSON] звернувся до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) із заявою щодо скасування арешту на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , оскільки це перешкоджає у прийнятті спадщини після [PERSON] ( а. с. 16 ). Листом від 23.08.2021 року за вих. № 76983 відповідач повідомив, що з 14.06.2005 р. по 23.08.2021 р. на примусовому виконанні у Відділі державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебувало виконавче провадження № 6963383 з примусового виконання виконавчого листа № 2-4326 від 10.05.2005, виданий Білоцерківським міським судом Київської області, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку щомісячно, до повноліття дитини. Зазначене виконавче провадження завершено на підставі п. 3 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження» (у зв`язку зі смертю боржника). Роз`яснено порядок щодо звільнення майна з-під арешту ( а. с. 23 ). Звертаючись до суду з вказаною позовною заявою позивач зазначає, що наявність арешту на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] порушує його майнові права. Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Статтею 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно ч.1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (Постанова № 5) від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідно до ч. 2 ст. 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцем знаходження цього майна або основної його частини. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Відповідно до ст. ст. 316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправне позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Стаття 391 ЦК України визначає, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Тобто мається на увазі особа, яка не є стороною виконавчого провадження - саме вона має можливість звернутися до цивільного суду з позовною заявою про зняття арешту зі свого майна. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника, арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини ( ч. 2 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» ). Законом України «Про виконавче провадження» передбачено, що до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно. Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як встановлено вище, арешт на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] було накладено державною виконавчою службою у зв`язку із перебуванням на примусовому виконанні у Відділі державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) виконавчого провадження № 6963383 з примусового виконання виконавчого листа № 2-4326 від 10.05.2005, виданого Білоцерківським міським судом Київської області, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку щомісячно, до повноліття дитини. З відповіді Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області від 3.08.2021 року вбачається, що виконавче провадження № 6963383 з примусового виконання виконавчого листа № 2-4326 від 10.05.2005, виданого Білоцерківським міським судом Київської області, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку щомісячно, до повноліття дитини завершено на підставі п. 3 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження» ( у зв`язку із смертю боржника ). Отже, накладений арешт на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] порушує права позивача, як спадкоємця померлого [PERSON] на можливість отримання свідоцтва про право власності на спадкове майно. Тому, наявність арешту на квартиру суттєво обмежує права позивача, як спадкоємця власника частини квартири на оформлення спадщини та розпорядження майном. Тому, суд приходить до висновку, про необхідність здійснити захист прав позивача шляхом звільнення кз-під арешту 1/2 частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , після померлого [INFO] [PERSON] . Стосовно вимог в частині вилучення ( скасування ) запису про обтяження 36990559, яке обтяжено на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, накладено арешт, серія та номер: 6963383, виданий 26.07.2012, видавник: Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції, державний виконавець Бабін Р.М.; підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 52773712 від 22.06.2020 16:01:16, [PERSON] , Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), то така вимога не підлягає задоволенню з огляду на таке. Виходячи зі змісту положень ЦПК України щодо компетенції суду, останній не може підміняти інший державний орган та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього державного органу. Судовий захист повинен сприяти відновленню порушеного права особи, яка звернулася за таким захистом. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація прав проводиться на підставі рішень судів, що набрали законної сили. Відповідно до ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Отже, рішення суду, яке набрало законної сили про звільнення частки квартири з-під арешту є підставою для зняття арешту державним виконавцем та внесення відповідного запису про це в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). З огляду наведеного, даючи оцінку зібраним доказам по справі, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на - відповідача. При зверненні з вищевказаною позовною заявою позивачем [PERSON] було сплачено судовий збір у розмірі 908 гривень, що підтверджується наявною в матеріалах справи квитанцією № 52 від 28.10.2021 року ( а. с. 9 ). Звертаючись до суду з позовною заявою в прохальній її частині позивач [PERSON] судові витрати залишає за собою. З урахуванням наведеного, судові витрати понесені позивачем при звернені до суду віднести за рахунок позивача. Враховуючи вищенаведене та

Outcome: partial