Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-17 00:00:00

1. Описова частина Стислий виклад позицій учасників справи [PERSON] (далі позивачка) звернулася до суду з позовом до Новгород-Сіверської\~міської ради\~Чернігівської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після [PERSON] . Свої позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] померла [PERSON] . Після смерті останньої відкрилася спадщина. За життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла їй частину свого майна. При цьому вона з поважних причин пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини оскільки не була обізнана про наявність заповіту, про який випадково дізналася лише у листопаді 2021 року, коли їй про нього повідомили з сільської ради. \~ \~ \~ \~У підготовче судове засідання позивачка не з`явилася, при цьому подала заяву про розгляд справи без її участі в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, при цьому подав заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що позовні вимоги визнає повністю. Заяви та клопотання учасників справи Учасники справи інших заяв та клопотань до суду не подавали. Процесуальні дії у справі \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 20 грудня 2021 року відкрито провадження у справі та ухвалено здійснювати її розгляду у порядку загального позовного провадження, визначено дату проведення підготовчого судового засідання, а також визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов. \~ \~ \~ \~Враховуючи те, що представник відповідача позов визнав повністю, згідно статей 200, 206 ЦПК України суд у підготовчому судовому засіданні ухвалив перейти до вирішення питання щодо задоволення позову за наявності для того законних підставі. 2. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин та оцінка аргументів і доказів учасників справи Як встановлено, [INFO] в м. Шостка Сумської області [PERSON] (а.с. 5). Згідно довідки Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області [PERSON] на день смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 7). 06 квітня 2000 року, тобто за життя, [PERSON] склала заповіт, яким заповіла все своє майно в рівних частинах позивачці, [PERSON] , та [PERSON] (а.с 6). \~ \~ \~ \~Згідно повідомлення приватного нотаріуса Шик А.Л. від 09 грудня 2021 року позивачка зверталася із заявою про прийняття спадщини [PERSON] поза межами визначеного для цього строку, у зв`язку з чим їй було роз`яснено право звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 9). \~ \~ \~ \~З інформаційної довідки зі спадкового реєстру №67712109 від 09 грудня 2021 року вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Відповідно до частини першої статті 1268 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Положенням частини першої статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яким, відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Таким чином, спадщина [PERSON] відкрилася в день її смерті, тобто [INFO] , при цьому вона не була прийнята позивачкою, яка не подала у визначений законодавством шестимісячний строк заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, які містяться у пункті 24 Постанови пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правового висновку Верховного Суду, що міститься у постанові від 26 червня 2019 року, винесеній у справі №565/1145/17, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як вбачається, позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] через необізнаність про наявність заповіту останньої. Будь-які докази того, що нотаріусом вживалися заходи для інформування позивачки про його наявність у матеріалах справи відсутні. Таким чином, вказана обставина є поважною причиною пропуску позивачкою строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] . З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність законних підстав для визнання позову відповідачем та у зв`язку з цим для задоволення позову повністю. При цьому позивачці необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] тривалістю у три місяці з дня набрання даним рішенням законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved