Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-20 00:00:00

14.01.2020р. [PERSON] в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої [PERSON] звернулася до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із позовом до ПрАТ «Страхова Компанія «Інгосстрах», Дніпровської міської ради (треті особи - АТ КБ «ПриватБанк», КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради) про відшкодування матеріальної шкоди (а.с. 1-21 т. 1). Ухвалою судді Наумової О.С. від 15.01.2021р. позовну заяву залишено без руху і позивачці наданий строк на усунення її недоліків (а.с. 24 - 26 т. 1). 03.02.2020р. позивачка усунула недоліки позовної заяви, подала уточнений позов до ПрАТ «Страхова Компанія «Інгосстрах» (третя особа - АТ КБ «ПриватБанк») про відшкодування матеріальної шкоди (а.с. 29-47 т. 1). Ухвалою судді Наумової О.С. від 03.02.2020р. відкрито провадження по справі та справа призначена до розгляду у порядку загального позовного провадження (а.с. 76 т. 1). Ухвалою суду від 06.04.2020 р. у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, у зв`язку із чим провадження у справі зупинене (а.с. 246 - 247 т. 1). У зв`язку із надходженням до суду 13.05.2021 р. висновку експерта, ухвалою суду від 17.05.2021р. провадження у справі поновлено (а.с. 1 - 31 т. 2). Ухвалою суду від 04.08.2021 р. за клопотанням позивачки витребувано докази, витребувано у АТ КБ «ПриватБанк» інформаційну довідку та/або виписку по рахункам [PERSON] , в яких відображено рух страхових платежів на користь ПрАТ «Страхова компанія «Інгосстрах» за період з 2016 року до часу припинення договору комплексного страхування № DNH0NBR-1611JQ, а також із зазначенням дати списання, розміри списання, періоди списання, періоди, коли було припинено списання страхових платежів з зазначенням причин (відмова позивача, відповідача, третьої особи), способи списання з банківських карток АТ КБ «ПриватБанк» (а.с. 36 т. 2). Підготовче засідання у справи закрите 29.11.2021р. (а.с. 85 т. 2). В обґрунтування позовних вимог позивачка посилається на те, що вона разом зі своєю неповнолітньою донькою [PERSON] , 2004 року народження, з 2011 року є власниками квартири [ADDRESS] , де вони зареєстровані та проживають вдвох з 2010 року. 01.05.2016р. позивачка уклала з ПрАТ «Страхова компанія «Інгосстрах» договір комплексного страхування цієї квартири № DNH0NBR-1611JQ у відділенні АТ КБ «ПриватБанк». 10-11 травня 2016 року, а потім 06 червня 2016 року у м. Дніпрі сталися стихійні лиха: повінь зі шквальним вітром, злива з градом, внаслідок чого до зазначеної квартири потрапила волога вздовж усього периметру квартири у місцях примикання стелі до зовнішньої стіни будинку, що призвело до обвалення штукатурки та шпаклівки зі стелі та стін. Відповідач ці випадки страховими не визнав та відмовився виплачувати страхові виплати, через що позивачка за свій рахунок була змушена проводити ремонтні роботи. На підставі вищевикладеного, просила стягнути з ПрАТ «Страхова компанія «Інгосстрах» 50 000 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди. Відповідач позовні вимоги не визнав. 03.03.2020р. представником відповідача - головою правління ПрАТ «Страхова компанія «Інгосстрах» Клименком П.О. наданий відзив на позовну заяву (а.с. 105 - 112 т. 1), у якому відповідач не погодився із наявністю підстав для виплати страхового відшкодування. Зазначив, що дійсно, 01.05.2016р. між [PERSON] і ПрАТ «Страхова компанія «Інгосстрах» ускладнений договір комплексного страхування № DNH0NBR-16411JQ, предметом якого є інтереси Страхувальника, що не суперечать законодавству України, пов`язані володінням, користуванням і розпорядженням майном за п. 5.1. договору, а також з відшкодуванням страхувальником заподіяної ним шкоди фізичній особі або її майну, а також шкоди, заподіяної юридичній особі, внаслідок володіння, користування та розпорядження майном, зазначеним у п. 5.1. договору. Проте, випадки пошкодження вологою стін та стелі зазначеної квартири 10-11 травня 2016 року, а потім 06 червня 2016 року у м. Дніпрі, про які зазначає позивачка, не відносяться до страхових випадків, дані події не входять в перелік страхових випадків передбачених п. 6.1. зазначеного Договору комплексного страхування № DNH0NBR-16411JQ, оскільки в ці дні стихійні лиха були відсутні, а причини, з яких волога опинилася на стелі та стінах, не встановлена. Зазначений договір страхування припинив свою дію з 04.11.2017р. через ухилення позивачкою від підписання додаткової угоди про збільшення страхових платежів, запропонованої відповідачем у зв`язку із збільшенням страхових ризиків у відповідності до п.14.2 розділу 14 «Правил добровільного страхування майна ПРАТ СК «Інгосстрах». 29.11.2021р. позивачка надала відповідь на відзив, у якому наполягала на тому, що події, внаслідок яких сталося затоплення квартири є страховими випадками, договір страхування не припинив дію, вона сплачувала страхові платежі згідно із умовами договору (а.с. 50 - 62 т. 2). Від представника третьої особи АТ КБ «ПриватБанк» - адвоката Пац Є.О. (діє на підставі довіреності від 18.03.2019р. - а.с. 84 т. 1) 03.03.2021р. надані пояснення на позов, а також 12.10.2021р. надані пояснення на виконання ухвали суду про витребування доказів, у яких представник зазначив, що дійсно 01.05.2016р. між позивачкою і ПРАТ СК «Інгосстрах» укладено договір страхування нерухомості «Без огляду» № DNH0NBR-1611JQ. AT КБ «ПриватБанк» є страховим агентом ПРАТ СК «Інгосстрах», який уповноважений укладати від імені страхової компанії договори страхування згідно із Умовами та правилами надання послуг AT КБ «ПриватБанк» (станом на 01.05.2016р. https://privatbank.ua/terms) в розділі 1.2.3 «Надання послуг ЗАТ СК «Інгострах» з укладання договорів страхування», з якими позивачка ознайомилася шляхом підписання Заяви про приєднання до умов та правил AT КБ «ПриватБанк». Відповідно до п. 1.2.3.7. Умов страховий платіж вважається сплаченим з моменту надходження безготівкових коштів або внесення готівкових коштів на рахунок страхової компанії, зазначений у договорі страхування. Упродовж 2016 - 2018 років позивачка вносила страхові платежі. 30.03.52018р. страховий платіж було повернуто, у зв`язку із припиненням дії договору страхування (а.с. 86 - 88 т. 1, а.с. 41 - 44 т. 2). В судове засідання позивачка подала письмову заяву, у якій просила її позовні вимоги задовольнити, справу розглянути за наявними у ній доказами без її присутності (а.с. 217 т. 2). Представник відповідача у відзиві просив справу розглядати за наявними у ній доказами без участі представника відповідача (а.с. 111 т. 1). Представник третьої особи адвоката Пац Є.О. також подав письмову заяву, у якій просив відмовити у задоволенні позовних вимог, справу розглянути за наявними у ній доказами без участі представника третьої особи (а.с. 216 т. 2). Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, які є належними, допустимими і достовірними, судом встановлено наступні обставини та визначені відповідні до них правовідносини. Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Згідно ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. В судовому засіданні судом встановлені такі обставини по справі. Позивачка [PERSON] уклала 01.05.2016р. з ПрАТ «Страхова компанія «Інгосстрах» договір комплексного страхування майна № DNH0NBR-1611JQ (а.с. 113 т. 1), предметом якого є інтереси страхувальника, що не суперечать законодавству України, пов`язані володінням, користуванням і розпорядженням майном за п. 5.1. договору, а також з відшкодуванням страхувальником заподіяної ним шкоди фізичній особі або її майну, а також шкоди, заподіяної юридичній особі, внаслідок володіння, користування та розпорядження майном, зазначеним у п. 5.1. договору. Відповідно до п. 5.1. договору майном, що страхується є нерухоме майно, яким володіє, розпоряджається або користується страхувальник. Майно, що страхується має технічний паспорт, що містить основні відомості про нього: місцезнаходження, склад, технічні характеристики, план та опис об`єкта тощо. Місцезнаходження нерухомого майна: [ADDRESS] . Згідно примітки до договору, цей договір заключено на підставі усної заяви страхувальника. Страхувальник ознайомлений з «Правилами добровільного страхування майна», «Правилами добровільного страхування від вогневих ризиків та ризиків стихійних явищ», з «Правилами добровільного страхування відповідальності перед третіми особами (іншої ніж передбачена пунктами 12-14 статті 6 Закону України «Про страхування» та умовами страхування. Умови страхування (стор. 2) є невід`ємною частиною цього договору. Страховим випадком, згідно із п. 6.1.4. договору є «Стихійні явища: бурі, урагану, шторму, смерчу, шквалу, землетрусу, повені, паводку, затоплення (підтоплення), дії ґрунтових вод, граду, зливи, снігопаду, сильних поривів, льодоходу, ожеледі, хуртовини, осідань, провалу, зсув ґрунту, тиску снігового покрову, оповзню, обвалу, каменепаду, лавини, селевих потоків - згідно п. 4.1.3. Правил добровільного страхування від вогневих ризиків та ризиків стихійних явищ». Відповідач визнає, що 11.05.2016р. ПрАТ «СК «Інгосстрах» отримане повідомлення від позивачки [PERSON] про те, що 11.05.2016р. нерухоме майно пошкоджене, внаслідок стихійного лиха. Позивачка надала на адресу ПрАТ «СК «Інгосстрах» копію Акта огляду житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 11.05.2016р. і технічний паспорт на квартиру (а.с. 118-119, 128 - 129 т. 1). На запит позивачки до Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, щодо погодних умов у м. Дніпрі, які відбувались протягом 10-11 травня 2016 року, [PERSON] отримала відповідь № 04.27/461 від 31.10.2016р., якою повідомлено, що у м. Дніпро 10 травня 2016 року вранці пройшов невеликий дощ (кількість опадів склала 3,3 мм.) у період з 06:51 до 08:20 відмічалася гроза. Вітер був східний 2-4 м/с. Мінімальна температура повітря становила 11,7°. Вдень 10 травня також спостерігався невеликий дощ (кількість опадів склала 3,3 мм). У період з 12:49 до 18:30 та з 19:58 до 21:20 відмічалась гроза. Вітер був північно-східний та північний 3-5 м/с у період з 14:25 до 15:00 було зафіксовано пориви до 12 м/с. Максимальна температура становила 23,6°. 11 травня 2016 року вночі істотних опадів не було, у період з 02:15 до 04:00 та з 05:24 до 06:22 відмічалась гроза. Вітер переважав північно-східний 2-4 м/с. Мінімальна температура повітря становила 12,1°. Вдень пройшов дощ, у період з 16:18 до 16:29 дощ за своєю інтенсивністю був дуже сильний. Видимість в опадах погіршувалась до 500-700 метрів. Кількість опадів за день склала 8,4 мм. У період з 15:24 до 17:30 відмічалась гроза, а з 16:11 до 16:35 - посилення південно- східного вітру до 14 м/с. Максимальна температура повітря склала 21,2°. Примітка: гроза відноситься до небезпечних гідрометеорологічних явищ (т.1 а.с.56, 130). Крім того, 07.06.2016р. від позивачки до відповідача надійшло повідомлення про те, що 06.06.2016р. нерухоме майно знову було пошкоджене внаслідок залиття квартири після дощу. Згодом на адресу страхової компанії були надані копію акту огляду застрахованого житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 08.06.2016р. та фотознімки пошкодженого майна. Відповідач обидві події пошкодження квартири позивачки страховими випадками не визнав та у страхових виплатах відмовив, оскільки, на його думку, обидві події не входять в до переліку страхових випадків. У першому випадку відповідач послався на відсутність підстав, передбачених п.6.1. Договору страхування (а.с.53 т.1) - страховий акт №Z164ВРВ7000011 від 31.05.2016 р. (а.с. 131 т.1). У другому випадку - на відсутність підстав, передбачених п.п. 4.3.-6 цього договору, та зазначив, що страхові виплати не проводяться за шкоду, що виникла у результаті проникнення до застрахованого приміщення дощу, снігу, граду чи бруду через незачинені вікна, а також через отвори, що виникли в результаті старості, будівельних дефектів, а також за шкоду, що була завдана пошкодженням, протіканням даху застрахованих приміщень (а.с. 57 т.1) - страховий акт №Z1657РВ7000094 від 08.07.2016 р. (а.с.142 т.1). У подальшому позивачка ще декілька разів зверталася до відповідача з заявами про відшкодування збитків, завданих новим проникненням до її квартири вологи після цих двох випадків, але жодного разу відповідач страхове відшкодування не виплачував, не визнаючи ці випадки страховими із посиланням на п. 6.1. договору страхування, склавши відповідний страховий акт про відмову у виплаті: №Z1799РВ7000085 від 10.10.2017р. (а.с.178 т.1), та №Z182QРВ700009Z від 28.03.2018р. - із посиланням на п.4.2. щодо закінчення дії договору страхування (а.с.180 т.1). Водночас, відповідно до листа КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради №1481 від 01.12.2017р. причину проникнення вологи до квартири позивачки, було встановлено ще після її першого звернення. Це - руйнування стяжки бетонної плити балкону та порушення герметичності карнизу і плити, що дає змогу дощовим опадам проникати до плит перекриття 10-го та технічного поверхів, а потім розповсюджуватися по порожнинам плит, бо в будинку міжповерхові перекриття виконані з бетонних пустотних плит. Потреба ремонту балконної плити та карнизу зафіксована у заявці на поточний ремонт у 2017р., 2018 р. (а.с.62 т.1). Відповідно до листа КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради № 489 від 09.03.2018р. питання ремонту балконної плити та карнизу перейшло до цієї установи від попередника - КЖЕП №25, куди позивачка зверталася після залиття її квартири водою, але ремонт проведено не було через відсутність фінансування (а.с. 63 т.1). Актом комісійного обстеження квартири позивачки фахівцями КП «ЖЕП-25» Дніпровської міської ради від 11.05.2016р. встановлені сліди потрапляння води до квартири позивачки майже по усьому периметру примикання зовнішніх стін квартири до стелі. На цегляній кладці фасаду ззовні квартири виявлено сліди «висолів» площею понад 5 кв.м., про усьому периметру квартири візуально видно ділянки з затемненням цегляної кладки розміром понад 10 кв. м., виявити ступінь вологості цегляної кладки не вдалося. При цьому покрівля даху в задовільному стані, на технічному поверсі слідів затікання дощової води не виявлено, витоки комунікацій відсутні (а.с. 128-129 т.1). Актами комісійного обстеження квартири позивачки фахівцями КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради від 20.03.2018р., 23.01.2019р. встановлено сліди потрапляння води до її квартири майже по усьому периметру примикання зовнішніх стін квартири до стелі, та було зроблено висновок, що залиття квартири відбувається з причин протікання з боку парапету зовнішньої стіни, розташованого на рівні плит перекриття 10-го поверху та протікання по примиканню балконної плити в гостинній. Поточний ремонт парапету по контуру житлового будинку, герметизація примикання балконної плити включено КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради в перелік першочергових об`єктів виконання поточних ремонтів на 2018 рік, а згодом - на 2019 рік (т.1 а.с.65, 70-71). Висновки комісійного обстеження КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради щодо причин протікання води до квартири позивачки скрізь парапет зовнішньої стіни, розташований на рівні плит перекриття 10-го поверху та по примиканню балконної плити в гостинній, підтверджені й листами Департаменту житлового господарства від 01.02.2018р., 25.07.2018р. (а.с.67, 68 т.1). Факт затікання вологи до квартири позивачки у місцях примикання зовнішніх стін квартири до стелі підтверджується й фотознімками, доданими у тому числі й до відзиву відповідача (а.с.120-126, 134-141, 143-159, 161-175 т.1). Висновками проведеної по справі будівельно-технічної експертизи встановлено: Вартість матеріальної шкоди визначається, як різниця між загальною вартістю відновлюваних робіт, що враховує застосування нових матеріальних ресурсів для ремонту і вартістю відновлюваних робіт з урахуванням втрати споживчих якостей матеріалів (фізичне зношування) у процесі їхньої експлуатації (давнина проведення ремонтних робіт). При цьому втрата споживчих якостей (фізичне зношування) ставиться тільки до матеріалів, на роботу зношування не приймається. При визначенні видів та об`ємів робіт приймаються тільки роботи з ремонту оздоблення, місця та елементи якого пошкоджені безпосередньою дією води (залиттям), і оздоблення на які відбувався вплив спричинений термічною неоднорідністю та виникненню конденсату. При цьому, незалежно від ступеню та площі пошкодження оздоблення, яке складається з суцільного елементу, заміні підлягає майже увесь елемент. Тобто у разі пошкодження частини поверхні опорядження шпалерами та фарбуванням до розрахунку включається повна площа стін або стелі. Це пояснюється об`єктивним факторами - неможливістю відновлення кольору, малюнку та цільності шпалер та фарбувального шару. Дослідженням приміщень: кутова кімната [ADDRESS] , встановлено наступні пошкодження: -на стелях житлових кімнат та кухні, а саме в примиканнях стелі із зовнішніми стінами наявні жовто-рудого відтінку плями по усій довжині примикань у вигляді стрічки майже суцільної форми завширшки до 10-15мм з відшаруванням шпаклівки, характерних для впливу води (вологи), в приміщенні ванної кімнати у місці примикання стелі із зовнішньою стіною по всій довжині приміщення наявні грибок, цвіль; -на верхніх відкосах віконних прорізів спостерігаються слабо виражені руді розводи, характерні для прояву зволоження; -на зовнішніх стінах, вільних від шпалер, по усій площі спостерігається неоднорідність шпаклівочного шару за кольором та структурою; на стелях в усіх приміщеннях в міжпанельних швах спостерігається поздовжні волосяні тріщини місцями розкриттям до 3 мм. та відшаруванням шпаклівки завширшки до 30 мм., місцями ознаки подальшого відшарування міжплитного розчину. Об`єми та види необхідних робіт по усуненню наслідків залиття зазначено у кошторисі (додаток 2 - а.с. 18 - 28 т. 2). Кошторисна вартість ремонтно-відновлювальних робіт приміщень 3, 4, 5 і 6 квартири [ADDRESS] по усуненню наслідків після залиття пошкодження), згідно актів що були складені 11.05.2016 і 08.06.2016 комісіями з фахівців КП КЕП №25 (а.с. 128, 133) та 20.03.2018 і 23.01.2019 фахівцями КП «Жилсервіс-2» (а.с. 85, 70) і відбувалося в період з 11 травня 2016 року по 07 листопада 2019 року, складає: - 34 869,33 грн. і ПДВ 20% Враховуючи дані матеріалів справи, визначення нормативних актів та виконавши співставлення пошкоджень у квартирі та конструктивних рішень житлового будинку свідчить, що причинами виникнення пошкоджень у квартирі [ADDRESS] є потрапляння опадів та вологи, через огороджувальні конструкції будівлі, чому сприяє наявний виступ фасадних стін будівлі над 10-тим поверхом будинку, що на відміну від типового конструктивного елементу будівель, такого як карниз, створює неорганізоване і неналежне прийняття опадів та додатково збільшує ризик потрапляння, накопичення та локальне розповсюдження природних опадів на перекриттях, що виконані з кругло пустотних плит, та по стінах верхнього поверху будинку, місцями незадовільний стан цегляної кладки будинку і зокрема на зовнішніх стінах досліджуваної квартири, що додатково сприяє проникненню опадів в середину конструкцій та приміщень квартири, що згідно визначень [8] - є залиттям. Також, з урахуванням неналежного стану цегляної кладки стін, прояву вологи та зникнення грибка в приміщеннях квартири сприяє та сприяло не відповідне рішення з утепленням внутрішніх стін квартири без утеплення даних стін ззовні. Окремо зазначено, що враховуючи дані висновки, для запобігання повторного виникнення пошкоджень треба, як мінімум, виконати ущільнення швів цегляної кладки, утеплення зовнішніх стін з улаштуванням пароізоляції, обов`язкове утеплення та гідроізоляція виступу над 10-тим поверхом і бажано утеплити частину стіни технічного поверху безпосередньо над даним виступом (а.с. 2-11 т. 2). Висновки експерта проілюстровані фототаблицями, які наочно демонструють наявність слідів пошкодження квартири позивачки внаслідок затікання вологи ззовні, та підтверджують ці висновки щодо причин такого затікання (а.с.12-17 т. 2). Експертні розрахунки щодо вартості ремонтно-відновлювальних робіт підтверджені таблицями щодо розцінок на роботи та матеріали, кошторисом та підсумковою відомістю станом на дату проведення експертизи (а.с. 18-28 т. 2). Щодо особливостей конструкції будинку, в якому знаходиться квартира позивачки в частині наявності виступу (парапету) вздовж його периметру над 10-м поверхом, через який і відбулося протікання вологи до квартири позивачки, як це встановлено проведеною по справі експертизою та вищезгаданими актами обстеження цієї квартири житлово-експлуатаційними організаціями, позивачкою надано серію фотознімків будівель, розташованих в різних районах м. Дніпра традиційної конструкції, без такого виступу (парапету), та для порівняння із будинком, у якому знаходиться її квартира, фото якого вона теж додала (а.с. 68-80 т. 2). Аналізуючи надані по справі докази, та надаючи правову оцінку доводам сторін та правовідносинам, що склались між ними, суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про страхування» страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів. Відповідно до ст. 6 Закону України «Про страхування» добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства. Добровільне страхування у конкретного страховика не може бути обов`язковою передумовою при реалізації інших правовідносин. Види добровільного страхування, на які видається ліцензія, визначаються згідно з прийнятими страховиком правилами (умовами) страхування, зареєстрованими Уповноваженим органом. Згідно зі ст. 8 Закону України «Про страхування» страховим випадком є подія, на випадок якої проводиться страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості настання. Статтею 9 Закону України «Про страхування» визначено, що страховою виплатою є грошова сума, яка виплачується страховиком відповідно до умов договору страхування при настанні страхового випадку. При цьому, розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством. Вказаною статтею також визначено, що страхове відшкодування - страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник. Згідно з ч. 1 ст. 16 цього Закону договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальник, на; користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. Дана норма кореспондується із статтею 979 ЦК України, якою визначено, що за договором страхування страховик зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити страхувальникові або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Частина 3 ст. 16 та ч. 1 ст. 17 Закону України «Про страхування» передбачають, що договори страхування укладаються відповідно до правил страхування. Правила страхування розробляються страховиком для кожного виду страхування окремо і підлягають реєстрації в Уповноваженому органі при видачі ліцензії на право здійснення відповідного виду страхування. Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про страхування» страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк. Укладеним між сторонами договором комплексного страхування №DNH0NBR-1611JQ визначено, що предметом цього договору є майнові інтереси страхувальник, що не суперечать законодавству України, пов`язані із володінням, користуванням та розпорядженням майном, визначеним у п.5.1 цього договору. Пунктом 5.1. цього Договору визначено, що майном, яке страхується є нерухоме майно, яким володіє, розпоряджається або користується страхувальник. Майно, що страхується має технічний паспорт, що містить основні відомості про нього: місцезнаходження, склад, технічні характеристики, план та опис об`єкта тощо. Місцезнаходження нерухомого майна: [ADDRESS] . Згідно приміток п. 9.5. цей Договір заключено на підставі усної заяви страхувальника. Страхувальник ознайомлений з «Правилами добровільного страхування майна», «Правилами добровільного страхування від вогневих ризиків та ризиків стихійних явищ», з «Правилами добровільного страхування відповідальності перед третіми особами (іншої ніж передбачена пунктами 12-14 статті 6 Закону України «Про страхування» та умовами страхування. Умови страхування (стор. 2) є невід`ємною частиною цього договору. Згідно із п. 6.1.4. цього Договору, страховим випадком, зокрема, є «Стихійні явища: бурі, урагану, шторму, смерчу, шквалу, землетрусу, повені, паводку, затоплення (підтоплення), дії ґрунтових вод, граду, зливи, снігопаду, сильних поривів, льодоходу, ожеледі, хуртовини, осідань, провалу, зсув ґрунту, тиску снігового покрову, оповзню, обвалу, каменепаду, лавини, селевих потоків - згідно п. 4.1.3. Правил добровільного страхування від вогневих ризиків та ризиків стихійних явищ». Відповідно до Правил добровільного страхування майна, затверджених Головою правління ПРАТ СК «Інгострах» 09.04.2014р., страховий випадок - це подія, передбачена договором страхування, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхового відшкодування Страхувальнику або Вигодонабувачу. Відповідно до п. 4.1.3. Правил, страховими ризиками за цими правилами визнаються ризики знищення (втрати) або пошкодження застрахованого майна внаслідок стихійних явищ: - бурі, урагану, шторму, смерчу, шквалу; - землетрусу; - повені, паводку; - затоплення (підтоплення), дії ґрунтових вод; - граду, зливи; - снігопаду, сильних морозів; - льодоходу, ожеледі, хуртовини; - осідання, провалу, зсув ґрунту; - тиску снігового покрову; - оповзню, обвалу, каменепаду, лавини, селевих потоків; - інших руйнуючих явищ природи, якщо це передбачено Договором страхування. Збитки від бурі, урагану, шторму, смерчу, шквалу або іншого руху повітряних мас, викликаного природними процесами у атмосфері, відшкодовується лише у тому випадку, швидкість вітру, що заподіяв збиток, перевищувала 25 м/с. При цьому, відповідно до п.5.2 зазначених Правил, не відшкодовуються збитки, які виникли внаслідок дії води (дощу, снігу, граду), або іншої рідини, які потрапили всередину приміщення або іншого нерухомого майна через відкриті вікна, двері або інші технічні отвори; спеціально пророблені отвори, не передбачені проектом, або отвори, що утворилися внаслідок старіння (а.с.181-199). В даному ж випадку жодних доказів того, що волога потрапила до квартири позивачки через відкриті вікна, двері або інші технічні отвори; спеціально пророблені отвори, не передбачені проектом, або отвори, що утворилися внаслідок старіння - суду не надано. Навпаки, матеріалами справи, зокрема, вищезгаданими актами неодноразового комісійного обстеження квартири позивачки фахівцями КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради, листами Департаменту житлового господарства та, нарешті, проведеною по справі судовою будівельно-технічною експертизою встановлено, що волога до квартири позивачки протікала скрізь парапет зовнішньої стіни, розташований на рівні плит перекриття 10-го поверху та по примиканню балконної плити в гостинній. Наявність зазначеного виступу (парапету) є конструктивною особливістю будинку, у якому знаходиться квартира позивачки на його останньому житловому поверсі, та над якою ще розташований технічний поверх, зовнішні стіни якого збудовані не в одному вертикальному рівні з стінами будинку, а дещо зміщені у його глибину. Саме через різницю вертикального рівня побудови стін будинку та технічного поверху, конструктивно й утворено зазначений виступ (парапет) на примиканні стелі квартири позивачки та зовнішніх стін будинку, як їх продовження, та який не можна вважати дахом над квартирою позивачки, оскільки над нею ще розташований технічний поверх. Про наявність цієї конструктивної особливості, а з цим і збільшення вірогідності настання страхового випадку, пов`язаного із затіканням дощових вод до квартири позивачки, відповідач, як страховик, мав можливість дізнатися при укладенні договору страхування, оглянувши квартиру позивачки. З наведеного випливає, що для встановлення підстав виплати страхового відшкодування позивачці за пошкодження її квартири дощовими водами, слід надати оцінку причинам розгерметизації згаданого виступу (парапету). Аналізуючи матеріали справи в контексті цього завдання, суд звертає увагу на вищезгадану довідку Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області №04.27/461 від 31.10.2016 року щодо погодних умов у м. Дніпрі, які відбувались протягом 10-11 травня 2016 року, та якою зафіксовано не тільки наявність опадів та грози протягом цих днів, але й пориви вітру від 12 до 14 м/с. Слід зазначити, що за класифікацією по дванадцятибальній шкалі Бофорта, прийнятою Всесвітньою метеорологічною організацією, пориви вітру із такою швидкістю відносяться до шостого-сьомого рівня та мають найменування від «сильного» до «міцного» вітру, здатного пошкодити та зруйнувати гідроізоляцію будівель від дощових вод, у даному випадку - згаданого вище виступу (парапету). Аналіз наданих по справі доказів у їх сукупності дає підстави дійти до висновку, що саме через погодні умови 10-11 травня 2016 року, зокрема «сильні» та «міцні» пориви вітру відбулася розгерметизація згаданого виступу (парапету), через який в подальшому й почалося протікання дощових вод до квартири позивачки. У момент спричинення позивачці шкоди - травень 2016 року умови договору були чинними і відповідач безпідставно відмовляв позивачці у виплаті страхового відшкодування. Окремо, суд звертає увагу на те, що виходячи із викладеного, шкоду майну позивачки заподіяно комплексною дією двох природних явищ: вітру та дощу, а не самим вітром та його поривами, шкода від дії якого відповідно до п.4.1.3. Правил страхування відшкодовується лише при швидкості понад 25 м/с. В даному випадку передумовою потрапляння дощових вод до квартири позивачки була дія вітру, що вплинув на гідроізоляцію згаданого вище виступу (парапету). За таких умов, суд доходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки в даному випадку таки мав місце страховий випадок, передбачений п. 6.1.4. цього Договору за ознаками дії стихійних явищ «Затоплення» та «Сильні пориви». Проте, з огляду на вимоги ст. 9 Закону України «Про страхування» про те, що страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник, позовні вимоги підлягають задоволенню частково - у розмірі вартості ремонтно-відновлювальний робіт, встановленої експертним висновком на суму 34 869,33 грн. Вирішуючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що позов задоволено частково, то їх слід розподілити наступним чином. При поданні позову позивачкою сплачено судовий збір в розмірі 840,80 грн. (а.с. 28 т. 1). З огляду на те, що загальний розмір вимог позивачки становить 50 000,00 грн., а задоволені вимоги в загальному розмірі на суму 34 869,33 грн. (тобто, на 69,73%), то загальний розмір судового збору, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 840,80 грн., з урахуванням того такий розмір є мінімальною ставкою судового збору. менше якої не сплачується. Враховуючи положення ч. 6 ст. 139, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, наявність в матеріалах справи висновку експерта Баляй О.Б. Дніпропетровського НДІСЕ від 06.04.2021р. № 1765/1766-20, який має кваліфікацію судового експерта з правом проведення інженерно-технічних експертиз за відповідними спеціальностями, наявність акта здачі-приймання висновку експерта від 06.04.2021р. на суму 10 198,66 грн. (а.с. 1 - 30 т. 2), а також приймаючи до уваги часткове задоволення позову, вважаю за можливе стягнути з відповідача на користь позивача витрати на проведення експертизи в розмір 7070,73 грн., виходячи з того, що загальний розмір стягнутої суми за рішенням суду становить 69,73% від загальної суми заявлених вимог майнового характеру (10 198,66 грн.* 69,73%/ 100%). Загальний розмір судових витрат, який слід стягнути з ПрАТ СК «Інгосстрах» на користь позивачки [PERSON] становить 7911,53 грн. (840,80 грн. (судовий збір) 7070,73 грн. (витрати на проведення експертизи). На підставі викладеного,

Outcome: partial