Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-16 00:00:00

26 листопада 2021 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшов вищевказаний позов. Стислий виклад позиції позивача. Представник позивача - адвокат Кулик Олександр Володимирович в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що Акціонерне товариство «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (далі позивач) постачає електричну енергію в приміщення, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , в якому мешкають спроживачі [PERSON] , [PERSON] (далі відповідачі). Під час перевірки уповноваженими представниками позивача дотримання споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, 23 вересня 2020 року за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення (після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. Відповідно до пункту 8.2.5. ПРРЕЕ за результатами виявленого у присутності представника споживача електричної енергії, який допустив представників позивача до перевірки, було складено Акт про порушення № 8007305 від 08 липня 2020 року. Вказаний акт підписаний трьома представниками позивача і представником споживача, та не містить жодних зауважень чи заперечень з боку споживача, який був ознайомлений з таким правом. 13жовтня 2020 року комісія з розгляду актів про порушення Роздільнянського підрозділу АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» розглянула Акт № 8021405 від 23 вересня 2020 року та прийняла рішення провести розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ. Так, станом на 24 листопада 2021 року відповідачі мають заборгованість 6959,66 гривень (6184,91 гривень заборгованість за необліковану електричну енергію, 189,04 гривень 3% річних, 585,71 гривень сума збитків від інфляції). Стислий виклад заперечень відповідача. [PERSON] , [PERSON] належним чином повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи, проте до зали судових засідань не з`явились, відзив у встановлений судом строк не подали, про причини неявки суду не повідомили. Заяви, клопотання. Представник позивача - адвокат Кулик Олександр Володимирович надіслав на адресу суду заяву, відповідно до якої просив розгляд справи проводити без його участі та не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Процесуальні дії у справі. 01 грудня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з викликом сторін (а.с. 37). Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 24.12.2021року підготовче провадження було закрито та призначено справу до розгляду по суті . Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Відповідно до акту про порушення № 8021405 від 23 вересня 2020 року, при перевірці житлового будинку, договір (особистий рахунок) № 14001/4131, встановлено, що споживачі [PERSON] , [PERSON] порушили ПРРЕЕ (самовільне підключення після відключення до ВЛ-04 кВ (а.с. 8). Вказані обставини підтверджуються схемою електропостачання споживача до акту про порушення, а також поясненнями інженера та фотозображеннями (а.с. 9-11). Відповідно до акту перевірки усунення порушення від 23 вересня 2020 року Правил користування електричною енергією для населення, представником споживача в присутності споживача усунені порушення, які зафіксовані в Акті порушення від 23 вересня 2020 року, а саме: демонтовано самовільне підключення . З протоколу №219 від 13 жовтня 2020 року засідання комісії Роздільнянського РЕМ з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ вбачається, що за результатами вивчення матеріалів по акту, всіх супутніх документів, (уповноваженого представника), комісія вирішила виконати розрахунок . (а.с.13). Так, з розрахунку нарахування недоврахованої електроенергії до акту порушення № 8007305 від 23 вересня 2020 року, особовий рахунок: [NUMBER] , вбачається нарахування за необліковану електроенергію за 2197Квт 6184,91 гривень (а.с.14-15). Крім того, нараховано відсотки 189,04 гривень (а.с. 17) та інфляційні збитки 585,71 гривень (а.с.18). З копії договору № 14001/4131 про розподіл та постачання енергії за регульованим тарифом побутовому споживачеві, який укладений між [PERSON] (споживач) та АТ «Одесаобленерго» (електропостачальник), вбачається, що сторони уклали договір відносно постачання електричної енергії на об`єкт споживача, розташований за адресою: [ADDRESS] , Одеська область ОзарчукВ.О. померла. ЇЇ син [PERSON] користується електроенергією за вказаною адресою що підтверджується інформаційною довідкою №2233166230 від 09.09.2020(а.с. 21). Також згідно інформації Роздільнянської міської ради Одеської області у житловому будинку за адресою : [ADDRESS] також мешкають [PERSON] та [PERSON] . (а.с.31,35) Судом встановлено, що 11 вересня 2020 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було внесено зміни в частині зміни найменування АТ «Одесаобленерго» та зареєстровано нове найменування Товариства, а саме: АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», відносно інших даних, зазначених у Реєстрі щодо Товариства, зміни не вносилися. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Відповідно до пункту 2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за №312 від 14 березня 2018 року (далі - ПРРЕЕ) укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови. Пункт 8.2.5 ПРРЕЕ визначає, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (пункт 8.2.6. ПРРЕЕ). Пунктом четвертим Порядку визначення і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122 встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. На підставі встановлених обставин, надавши оцінку кожному аргументу, наведеного учасниками справи, суд прийшов до висновку щодо наявності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Диспозиція частини восьмої статті 178 ЦПК України визначає, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Положення частини першої статті 280 ЦПК України визначають, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Відповідно до статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі Закон) учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Пункт четвертий частини другої статті 77 Закону визначає, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Диспозиція частини 1 статті 714 ЦК України регламентує, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Частина перша статті 526 ЦК України визначає, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Положення частини першої статті 610 ЦК України регламентують, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року, № 63566/00Л). Розподіл судових витрат. Відповідно до\~частини першої\~статті 141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Пункт перший частини другої вказаної статті ЦПК України визначає, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідачів. На підставі статей 526, 610, 714 ЦК України,

Outcome: approved