Jurisdiction: civil
Date: 2022-01-12 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу з відповідачем [PERSON] , в обгрунтування своїх вимог вказуючи на те, що 10.11.2016 року між нею та відповідачем по справі був укладений шлюб, при цьому від шлюбу сторони мають одну неповнолітню дитину - доньку [PERSON] , [INFO] . Позивачка зазначала, що спільне життя з відповідачем не склалося через постійні сварки, різні погляди на життя та взаємовідносини між подружжям, неможливість дійти згоди з сімейних питань, внаслідок чого шлюбно-сімейні відносини, ведення спільного господарства та сумісне проживання припинені між сторонами, а відтак, подальше збереження шлюбу є неможливим. Строк на примирення позивачці не потрібен, спору по майну між сторонами не має. Посилаючись на ст. ст. 21, 104, 105, 110, 112, 113 СК України позивачка просила розірвати шлюб, зареєстрований між нею та відповідачем по справі 10.11.2016 року Юр`ївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області по актовому запису № 36, стягнувши з відповідача на її користь судові витрати по справі. В судове засідання позивачка по справі [PERSON] не з`явилася, надала суду телефонограму про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, причиною розірвання шлюбу є постійні сварки, різні погляди на життя та взаємовідносини між подружжям, шлюбно-сімейні відносини припинено з січня 2020 року, строк на примирення їй не потрібен, спору по майну немає, після розірвання шлюбу дитина проживатиме з нею, на утримання дитини відповідач буде сплачувати аліменти, судові витрати просила стягнути з відповідача, після розірвання шлюбу прізвище змінювати не бажає, в разі неявки відповідача в судове засідання проти винесення заочного рішення не заперечувала (ас.45), при цьому в п. 5 прохальної частини позовної заяви мається клопотання останньої про розгляд справи за її відсутності, а також в п. 6 прохальної частини позовної заяви позивачка зазначила, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення в разі неявки відповідача в судове засідання, при цьому в п. 2 прохальної частини позовної заяви також просила стягнути судові витрати з відповідача та в п.3 прохальної частини позовної заяви зазначила, що після розірвання шлюбу змінювати прізвище не бажає (ас.3). Відповідач по справі [PERSON] в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, при цьому про дату, час та місце розгляду справи сповіщений належним чином шляхом опублікування оголошення про виклик до суду на офіційному веб-порталі судової влади України (ас.40-41), окрім того, будь - яких заяв про розгляд справи в його відсутності, відзиву на позов не надав. В ході розгляду справи судом вчинено наступні процесуальні дії: - 25.11.2021 року постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження (ас.18); - 13.01.2022 року постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи (ас.46). Відповідно до ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 розділу ІІІ ЦПК України. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги те, що позивач не заперечував проти заочного розгляду справи, про що зазначив в наданій суду телефонограмі (ас.45), а також в п. 6 прохальної частини позовної заяви (ас.3), те, що відповідач не з`явився в судове засідання без повідомлення причин своєї неявки, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання та будь - який відзив, заперечення проти позову не подав, суд знаходить можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за правилами спрощеного позовного провадження, з особливостями встановленими гл. ІІ «Заочний розгляд справи» ЦПК України, при цьому відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснює фіксування судового засідання технічними засобами. Дослідивши письмові матеріали додані до справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача підлягають до задоволення з наступних підстав: - 10.11.2016 року по актовому запису № 36 між сторонами зареєстровано шлюб, що підтверджено в судовому засіданні оригіналом свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 10.11.2016 року, виданого Юр`ївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області (ас.6). Від шлюбу сторони мають одну неповнолітню дитину - доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджено в судовому засіданні копією свідоцтва про народження останньої серії [NUMBER] від 10.11.2016 року (ас. 7), яка після розірвання шлюбу залишиться проживати з позивачкою по справі, а відповідач на утримання останньої буде сплачувати аліменти. Шлюбно - сімейні відносини припинені між сторонами з січня місяця 2020 року через постійні сварки, різні погляди на життя та взаємовідносини між подружжям, неможливість дійти згоди з сімейних питань. Строк на примирення жодній із сторін не потрібен, спору по майну не має. Приймаючи до уваги, що жодна із сторін не має наміру зберегти сім`ю, суд вважає неможливим примирення та збереження шлюбно - сімейних відносин. При викладених вище обставинах, враховуючи, що сторони шлюбно - сімейні відносини не підтримують, суд знаходить збереження сім`ї неможливим, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам кожного з них та їхньої неповнолітньої дитини. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем, або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають до задоволення, сплачений позивачкою при поданні позову до суду судовий збір в розмірі 908,00 грв. слід стягнути з відповідача на її користь (ас.1,23). Враховуючи волю позивачки, суд також знаходить можливим залишити за останньою після розірвання шлюбу прізвище « [PERSON] ».

Outcome: approved