Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-25 00:00:00

Мишковська Т.М. в інтересах позивача [PERSON] звернулася до суду із вищезазначеним позовом, який обґрунтувано тим, що [PERSON] є споживачем банківських послуг АТ «Райффайзен банк». 01.08.2025 року з його рахунків у «Райффайзен банку» було знято через банкомат у м. Київ власні та кредитні кошти на загальну суму 73000,00 грн., при цьому дані операції [PERSON] не здійснював, про що 01.08.2025 року він одразу повідомив на гарячу лінію банку за номером 0800500133 про шахрайські дії, після чого картковий рахунок було заблоковано. При цьому, 01.08.2025 року [PERSON] знаходився у м. Іллінці, банківська картка знаходилась у нього, він її нікому не передавав, як і не передавав даних щодо рахунку стороннім особам, та фізично не міг знімати кошти з банкомата розташованого у м. Київ. За даним фактом було подано заяву до ВП №3 (Іллінці) Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області. 10.10.2025 до чергової частини відділення поліції № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшов рапорт оперуповноваженого СКП ВП № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції Владислава Вітюка про те, що ним в ході проведення перевірки по матеріалах №6212 від 10.09.2025 по заяві [PERSON] було встановлено, що невідома особа шахрайським шляхом зателефонувавши з мобільного з номеру [NUMBER] представившись співробітником ПрАТ «Київстар» з метою надання послуг безкоштовного мобільного зв`язку заволоділа грошовими коштами заявника з банківської картки [NUMBER] АТ «Райффайзен банк» в сумі 73000 тисячі гривень. За таких обставин, СВ відділення поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №12025020250000171 від 11.10.2025 за ч. 4 ст. 190 КК України. Потерпілим по даному кримінальному провадженні визнано [PERSON] , [INFO] , жителя [ADDRESS] . На даний час по кримінальному провадженні проводиться досудове розслідування. 15.10.2025 було отримано ухвалу Іллінецького районного суду, щодо тимчасового доступу до руху коштів потерпілого яку було скеровано до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» з метою виїмки яка знаходиться на стадії виконання. Вказане підтверджується відповіддю на адвокатський запит, копія якої додається до даного позову. Крім того, після 1 серпня 2025 року, позивач неодноразово звертався до відділення АТ «Райффайзен банк» у м. Іллінці, де він обслуговується з проханням з`ясувати яким чином кошти було знято з його картки, а також надати повну інформацію щодо вищевказаних операцій, зокрема повідомити в який спосіб було проведено авторизацію отримувача коштів через банкомат, надати відомості про отримувача коштів та будь яку іншу інформацію відому АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» що стосується вищезгаданих транзакцій, а також інформацію про те яким чином було відкрито кредитний ліміт на суму 65 000,00 грн., які разом з особистими коштами було знято з рахунку позивача. Відповіді на усні звернення позивач так і не отримав, крім виписок по рахунку, що додаються до позову. Додатково до банку було подано адвокатський запит за підписами адвоката та [PERSON] , який у відділенні банку в м. Іллінці приймати відмовились, в зв`язку з чим його було направлено засобами поштового зв`язку. У відповідь на запит банк відмовився надавати запитувану інформацію посилаючись на банківську таємницю. При цьому, незважаючи на явні ознаки вчинення відносно [PERSON] злочину, банк рахує заборгованість за отримання кредитних коштів та в примусовому порядку (без відповідного виконавчого документа) списує заборгованість за рахунок коштів позивача. Як вбачається з виписки по рахунку банк уже списав в рахунок погашення кредитного боргу 9235,19 грн. За таких обставин, [PERSON] вимушений в судовому порядку вирішувати спір з АТ «Райффайзен банк». Його представник просить суд визнати припиненим зобов`язання [PERSON] , РНОКПП: [NUMBER] , [ADDRESS] , за кредитним договором «Кредитна картка» №010/64690/82/899290, [NUMBER] на суму 62500 грн. Крім того, представник позивача в силу ст. 93, ч.2 ст. 174 ЦПК України, з метою встановлення обставин що входить до предмету доказування, а також повного і всебічного з`ясування дійсних обставин, що мають значення для справи, поставила Відповідачу наступні питання: Яким чином було знято кошти у розмірі 62500 (шістдесят дві тисячі п`ятсот) грн. з карткового рахунку [NUMBER] , який належить [PERSON] , РНОКПП: [NUMBER] , 01.08.2025 року в проміжок часу з 14:36 год. по 14:39 год., а також надати повну інформацію щодо вищевказаних операцій? В який спосіб було проведено авторизацію отримувача коштів через банкомат з якого було знято кошти у розмірі 62500 (шістдесят дві тисячі п`ятсот) грн. з карткового рахунку [NUMBER] , який належить [PERSON] , РНОКПП: [NUMBER] , 01.08.2025 року в проміжок часу з 14.36 год. по 14.39 год.? Яким чином було відкрито кредитний ліміт на суму 65 000,00 грн. на картковий рахунок [NUMBER] , який належить [PERSON] , РНОКПП: [NUMBER] , 01.08.2025 року? Представник відповідача Сапіга М.М. подав до суду відзив на позовну заяву, в якій зазначив, що наведені позивачем факти не відповідають фактичним обставинам справи, що встановлені в результаті проведеної внутрішньобанківської перевірки. Так, 05 березня 2015 року між Публічним акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль», повним правонаступником якого є Відповідач у справі, та [PERSON] (по тексту угоди «Клієнт») було укладено Угоду № PDV2- 897356, відповідно до пункту 2 якої підписанням цієї Угоди Клієнт приймає Публічну пропозицію Банка про надання Послуг в порядку та на умовах, викладених в Правилах банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «Райффайзен Банк» (надалі по тексту - «Правила») та висловлює повну та безумовну згоду з її умовами. Підписанням Угоди Сторони безумовно визнають, що Публічна пропозиція, Угода, Правила, Згода, Тарифи, Заяви разом зі всіма змінами, додатками та додатковими договорами /угодами до них у сукупності є Договором банківського обслуговування, складають його зміст, мають обов`язкову силу та застосовуються до відносин Сторін так само, якби їх було викладено безпосередньо в тексті цього документу. Договір банківського обслуговування є укладеним з дати підписання Сторонами Угоди. Заява про відкриття Карткового рахунку та надання Кредиту «Кредитна картка» № 010/64690/82/899290 від 14.09.2020 року (надалі по тексту - «Кредитний договір») була укладена між Позивачем та Відповідачем у встановленому Законом порядку задовго до проведення операцій по розпорядженню кредитними коштами, не оспорюється Позивачем у справі. Відповідно до п. 1.2 Кредитного договору кредит надається шляхом зарахування грошових коштів на Картковий Рахунок (надалі КР) одночасно з ініціюванням клієнтом платіжних операцій з КР. Відповідно до п. 1.1 Кредитного договору Банк відкриває на ім`я Клієнта поточний рахунок, операції за яким можуть здійснюватися із використанням спеціальних платіжних засобів (далі- Картковий рахунок або КР) та випускає Клієнту платіжні картки. Позивачеві Банком було випущено Кредитну картку до рахунку [NUMBER] , № картки [NUMBER] (станом на 01.08.2025 року кредитний ліміт складав 62 500,00 гривень, доступний залишок за кредитом складав 62 500,00 грн). Відповідно до п. 6 Кредитного договору Клієнт підтверджує, що він ознайомлений з чинною редакцією Правил банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «Райффайзен банк» (надалі по тексту - «Правила»). Клієнт визнає та підтверджує, що на взаємовідносини Сторін за цією Заявою поширюються положення Договору, Правил, в тому числі Розділів 2, 6 Правил. Клієнт зобов`язується дотримуватися умов Договору, Правил, зокрема, тих положень, що регламентують умови відкриття та обслуговування Карткових рахунків, а також надання Банком Кредитів. Підписанням цієї Заяви Клієнт підтверджує, що до відносин Сторін за цією Заявою застосовуються всі положення Договору, в тому числі Розділів 2,6 Правил так само якби текст Правил був би власноруч підписаний Клієнтом. Банк належним чином виконав видаткові платіжні операції за Платіжною карткою Позивача в період дії Кредитного договору, відповідна Виписка про списання спірних коштів з карткового рахунку Відповідача за 01.08.2025 року є в матеріалах справи. Відповідно до п. 8.2.1 Статті 8 Розділу 2 Правил банківського обслуговування фізичних осіб в АТ Райффайзен Банк (надалі по тексту Правила), всі операції, здійснені з фізичним пред`явленням ПК/без фізичного пред`явлення ПК із введенням ОТП-паролю, у тому числі Довіреними особами Клієнта, безумовно визнаються Клієнтом як такі, що здійснені ним свідомо, особисто підписані та спрямовані Клієнтом на вчинення правочину та/або розпорядження коштами на Картковому рахунку. Згідно п. 8.2.2 Статті 8 Розділу 2 Правил Клієнт зобов`язаний безумовно виконувати вимоги Правил, «Інструкції щодо користування платіжним картками АТ «Райффайзен Банк» (Додаток № 2 до Правил), правил Платіжних систем та законодавства України з питань здійснення операцій з використанням ПК, зокрема: забезпечити належне зберігання Платіжної картки, не розголошувати ПІН-код, у тому числі ПІН-код платіжного гаманця, Слово - пароль, CVV2/CVC2-код, ОТРпаролі та не передавати Платіжну картку у користування третім особам, у тому числі не передавати ПК для її активації та/або встановлення ПІН-коду, не розголошувати реквізити платіжної картки. За заявою Позивача проведено перевірку відповідним підрозділом інформаційної безпеки АТ «Райффайзен Банк» здійснених платіжних операцій, якою встановлено, що 10.09.2025 р. о 10:20 з власного фінансового номеру [NUMBER] до Інформаційного центру Банку зателефонував клієнт [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) який повідомив, що 1 серпня 2025 року у нього шахраї зняли гроші з кредитної картки, а також його власні кошти та запитав, чи можна якось зупинити нарахування відсотків. Надалі слухавку взяла співробітниця Іллінецького відділення (клієнт на момент звернення перебував у відділенні) та додала, що 01.08.2025 р. [PERSON] телефонували невідомі, які назвалися працівниками «Київстару», увійшли в довіру та змусили клієнта розголосити конфіденційні дані, включаючи одноразові паролі, що надсилалися Банком на його фінансовий номер. Після чого проведеною за даним фактом перевіркою встановлено: [PERSON] обслуговується в АТ «Райффайзен банк» в рамках публічного договору PDV2-897356 від 05.03.2015 р. Фінансовий номер клієнта [NUMBER] зареєстровано 01.03.2021 р. та з тих пір не змінювався. [PERSON] є користувачем поточної версії системи дистанційного обслуговування та електронного документообігу «Райффайзен онлайн» з 01.03.2021 року. З 10.12.2024 р. для роботи в системі клієнтом використовується мобільний пристрій «Xiaomi 2409BRN2CY», device ID в ситемі: dda49ad3-9a73-45ec-989ebcd4efff6df6. Вказаний мобільний пристрій станом на 01.08.2025 р. був довіреним. З 05.04.2024 р. [PERSON] зареєстрований в мобільному додатку «MyRaif», з 10.12.2024 р. робота з додатком здійснювалися з використанням вже згадуваного вище мобільного пристрою «Xiaomi 2409BRN2CY», device ID в ситемі: 1ecf30b6-fea8- 407b-964e-d217d3a62fbc. До 01.08.2025 р. вказаний пристрій був довіреним для клієнта. 01.08.2025 о 14:11:26 зафіксовано початок реєстрації в особистому кабінеті додатку «MyRaif» [PERSON] з використанням нового мобільного пристрою (яким клієнт раніше ніколи не користувався) «Apple iPhone10.6», device ID в сиcтемі: 31383EE3-2F43-4CD3-820E-8624443893F5. В процесі реєстрації було використано фінансовий номер [PERSON] [NUMBER] , одноразовий пароль, що надсилався у СМС повідомленні на вказаний номер клієнта, а також коректний пароль від попередньої реєстрації. О 14:12:26 реєстрація пристрою успішно завершена, довіреним став новий, щойно зареєстрований пристрій «Apple iPhone10.6». О 14:32:22 через відповідне меню додатку «MyRaif», картка [NUMBER] , емітована до кредитного рахунку [PERSON] [NUMBER], була додана до електронного гаманця «Apple pay» зі створенням цифрового токену [NUMBER] . О 14:32:54 через меню додатку «MyRaif» для картки [NUMBER] було мінено PIN код. Вже через 3 хвилини потому, в АТМ А0101001 (м. Київ, вул.Генерала Алмазова, 4-а), з читанням щойно згенерованого токену за NFC технологією, здійснено чотири поспіль операції отримання готівки на загальну суму 62 500,00 грн. Позивачу Банком направлялися СМС та PUSH повідомлення з кодами/паролем доступу та щодо проведених операцій. З огляду на викладене, 01.08.2025 р. [PERSON] самостійно розголосив третім особам, які зателефонували йому, назвавшись працівниками оператора мобільного зв`язку «Київстар», одноразовий пароль для підтвердження реєстрації нового пристрою в його особистому кабінеті додатку «MyRaif», а також особистий пароль від додатку. Отримавши таким чином доступ до особистого кабінету клієнта, ймовірно треті особи токенізували на власному мобільному пристрої картки, емітовані до дебетного та кредитного рахунків клієнта та, з використанням згенерованих токенів, здійснили серед інших чотири поспіль операції отримання готівки на загальну суму 62 500,00 грн: за кредитним рахунком № [NUMBER] здійснено 4 несанкціоновані операції на загальну суму 62500,00 грн. (сума списання разом з комісіями склала 65000,00 грн.); Таким чином, Позивач самостійно порушив вимоги статті 8 Розділу 2 Правил банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «Райффайзен Банк», а саме розголосив ОТР пароль, відправлений на Фінансовий номер Позивача та особистий пароль від додатку«MyRaif». Це зокрема підтверджується відповідним записом дзвінка Позивача до Інформаційного Центру Банку 10.09.2025 року о 10:20, де Позивач з представником відділення зазначає «що йому телефонували невідомі, які назвалися представниками мобільного оператора «Київстару», яким Позивач самостійно розголосив одноразові ОТР паролі з СМС, що надсилалися на його фінансовий номер, («мене обманули і мені прислали коди, які я їм самостійно продиктував)», запис розмови Позивача з Оператором Інформаційного Центру Банку додається додатком до цього відзиву. Зазначений запис дзвінка Позивача до Оператора Банку засвідчує, що Позивач самостійно без примусу ввів/розголосив ОТР пароль відправлений на Фінансовий номер Позивача та особистий пароль від додатку «MyRaif». У даній справі у порушення умов Договору банківського обслуговування було розголошено стороннім особам інформацію про ОТР пароль відправлений Банком на Фінансовий номер Позивача [NUMBER] та особистий пароль від додатку«MyRaif». Таким чином, існує прямий зв`язок між здійсненим Позивачем розголошенням стороннім особам ОТР паролю (відправленого Банком на Фінансовий номер Позивача [NUMBER]) та особистого паролю від додатку «MyRaif», отриманням ймовірно сторонніми особами доступу до застосунку MyRaif Позивача і списанням коштів з рахунків Позивача, тобто списання коштів стало наслідком безпосередніх дій Позивача. При цьому, наявність обставин, які доводять, що Позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його цивільно-правової відповідальності. Позивач самостійно порушив вимоги статті 8 Розділу 2 Правил банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «Райффайзен Банк», а саме розголосив ОТР пароль відправлений на її Фінансовий номер та особистий пароль від додатку «MyRaif» та своїми діями сприяв втраті, незаконному використанню інформації яка дала змогу ініціювати платіжні операції за його рахунками. Враховуючи, що операції з переказу коштів були здійснені 01.08.2025 року через застосунок MyRaif з використанням ОТР паролів, відправлених на Фінансовий номер Позивача та особистого паролю від додатку«MyRaif», які були відомі лише Позивачу, АТ «Райффайзен Банк» не може нести відповідальності за дані операції. оскільки операції щодо переказу коштів були здійснені із використання ОТР паролю та особистого паролю від додатку «MyRaif», який відомий тільки власнику картки- Позивачу, Банк не може нести відповідальності за дані операції. Тобто, списання коштів з Платіжної кратки Позивача стало наслідком дій самого Позивача, який сприяв втраті/розголошенню, незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції щодо перерахування грошових коштів з його карткового рахунку і зазначене свідчить про відсутність порушень зі сторони Відповідача при здійснені платіжних операцій 01.08.2025 року. Крім того, АТ «Райффайзен Банк» вважає, що сума заявлених витрат на правову допомогу 10 000,00 згідно ст. 137 ЦПК України не співмірна із складністю Справи, обсягом виконаних робіт та наданих послуг і не відповідає ціні позову (вартість правової допомоги складає майже 16 % вартості самого позову). АТ «Райффайзен Банк» в цілому заперечує про наявність обгрунтування та правових підстав задовольняти клопотання Позивача про стягнення 10 000,00 гривень за надання правової допомоги у суді першої інстанції у зв`язку із безпідставністю позову в цілому. Представник Відповідача просить відмовити Позивачу у задоволенні позову повністю. Крім того, представником відповідача надано відповіді на питання, поставлені в позовній заяві. Відповідь свідка на питання Позивача№ 1: Відповідно до матеріалів перевірки, проведеної Управлінням менеджменту фінансових злочинів АТ «Райффайзен Банк» (Матеріали перевірки RBUA_HO_20F_251878 від 07.10.2025 р.) 01.08.2025 року об 14:32:22 год. через відповідне меню мобільного застосунку «MyRaif», картка [NUMBER] , емітована до кредитного рахунку [PERSON] [NUMBER], була додана до електронного гаманця «Apple pay» зі створенням цифрового токену [NUMBER] . Об 14:32:54 год. через меню додатку «MyRaif» для картки [NUMBER] було змінено PIN код. Через 3 хвилини потому, в АТМ А0101001 (м. Київ, вул.Генерала Алмазова, 4- а), з читанням щойно згенерованого токену за NFC технологією, здійснено чотири поспіль операції отримання готівки на загальну суму 62500,00 грн. Відповідь свідка на питання Позивача№ 2: Відповідно до матеріалів перевірки, проведеної Управлінням менеджменту фінансових злочинів АТ «Райффайзен Банк» (Матеріали перевірки RBUA_HO_20F_251878 від 07.10.2025 р.) через три хвилини після зміни PIN-коду (дивись відповідь на питання №1)в АТМ АТ «Райффайзен Банк» А0101001 (м. Київ, вул.Генерала Алмазова, 4-а), з читанням щойно згенерованого токену за NFC технологією, здійснено чотири поспіль операції отримання готівки на загальну суму 62500,00 грн. Відповідь свідка на питання Позивача№ 3: Заява про відкриття Карткового рахунку та надання Кредиту «Кредитна картка» № 010/64690/82/899290 від 14.09.2020 року (надалі по тексту - «Кредитний договір») була укладена між Позивачем та Відповідачем у встановленому Законом порядку. Згідно п. 1.4 Кредитного договору розмір Поточного ліміту на дату підписання Заяви становить 0 (Нуль) гривень та може бути змінений в порядку та на умовах, передбачених п. 2.1 Заяви. Розмір Поточного ліміту на дату початку кредитування - 50 000,00 (П`ятдесят тисяч гривень 00 коп). Відповідно до п. 2.1 Кредитного договору на дату підписання Заяви та відкриття Карткового рахунку (КР) Поточний ліміт становить 0 (Нуль) гривень. Протягом 30 Робочих днів з дати Заяви, після відкриття КР Банк може змінити розмір Поточного ліміту, про що направляє Клієнту SMS-повідомлення на номер телефону, що наданий Клієнтом при підписанні заяви або інший номер телефону, що наданий Клієнтом в процесі обслуговування (далі - SMS-повідомлення). Датою початку кредитування є дата направлення Банком Клієнту першого після підписання Заяви SMS-повідомлення про встановлення (зміни) Поточного ліміту. Банк повідомляє Клієнта про розмір Поточного ліміту в наступному Періоді згідно порядку, передбаченому підпунктом 2.3.1. пункту 2.3. Статті 2 Розділу 6 Правил. Відповідно до підп. 2.3.1. пункту 2.3. Статті 2 Розділу 6 Правил: Поточний ліміт встановлюється Банком щомісяця та діє в межах календарного місяця (далі - Період), в якому він встановлений. Перший Період починається з визначеної Заявою дати початку кредитування та закінчується в останній календарний день цього ж місяця. Всі інші Періоди щомісячно починаються з першого числа календарного місяця та завершуються в останній календарний день місяця. У разі приймання Банком рішення про підвищення Поточного ліміту, Банк має право встановити інші дати початку та закінчення Періоду, повідомивши Клієнта про підвищення Поточного ліміту та строк його дії шляхом направлення Клієнту відповідного SMS/Viber/ електронного повідомлення на номер телефону/електронну адресу, що наданий Клієнтом при підписанні Заяви або інший номер телефону/ електронну адресу, що наданий Клієнтом в процесі обслуговування, або Pushповідомлення через Мобільний додаток «MyRaif» (далі - повідомлення) не пізніше, ніж на наступний Робочий день з дати таких змін. Клієнт має право відмовитись від підвищення Поточного ліміту (повернення до розміру, який діяв до підвищення), звернувшись до відділення Банку, Інформаційного центру, через Мобільний додаток «MyRaif» (Інструкція щодо користування Мобільним додатком «MyRaif») або через Чат-бот додатку «Viber». Ліміт кредитування за Кредитним договором було збільшено з 50 000,00 гривень до 65 000,00 гривень 28.09.2023 року, про що Позивачу було направлено відповідне SMS-повідомлення 29.09.2023 року, копія якого додається. Із заявами про відмову від збільшення кредитного ліміту Відповідач не звертався. В судовому засіданні представник позивача Мишковська Т.М. надала пояснення, що долученими до матеріалів справи доказами, зокрема випискою направлених на фінансовий номер телефону, який був зареєстрований за позивачем у даній справі, СМС та пуш-повідомлень, банк якраз спростовує свої заперечення проти позову і підтверджує позовні вимоги сторони позивача. Так, з доводів відзиву вбачається, що 01.08.2025 о 14:11 уже зафіксовано початок реєстрації в особистому кабінеті додатку Myraif з використанням нового мобільного пристрою, яким клієнт раніше не користувався, - Apple iPhone. На той момент ще жодних СМС-повідомлень банк позивачу не направляв. Яким чином вказаний пристрій зайшов у додаток позивача, з відзиву на позовну заяву встановити не вважається за можливе. Щодо пояснення представника відповідача про те, що це був тільки початок реєстрації, представник позивача наголошує: це був початок реєстрації в особистому додатку [PERSON] уже з телефона Apple, і лише через хвилину банк направляв на цей номер телефону (тобто фактично вже на iPhone, а не на телефон Xiaomi, яким користується позивач) відповідні СМС та пуш-повідомлення. Тому представник позивача робить висновок про те, що всі СМС, а також повідомлення банк відправляв уже на пристрій Apple, яким не користувався позивач у даній справі. Яким чином відбулося завершення реєстрації в додатку саме пристрою Apple iPhone, з наданої банком інформації встановити неможливо. Крім того, представник позивача стверджує, що згідно з випискою «Київстар», СМС-повідомлення вже направлялися на номер телефону після реєстрації нового пристрою Apple, так само і пуш-повідомлення направлялися на цей пристрій. Представник позивача зазначає, що позивач самостійно жодних паролів до банку «Райффайзен» та особистого кабінету в додатку нікому не передавав. [PERSON] телефонували раніше не встановлені слідством особи, які представилися працівниками «Київстар» з проханням відновити картку (картковий номер), але він не передавав паролі до додатку Myraif. Пізніше представник позивача також зазначила, що [PERSON] не передавав паролів та кодів шахраям, які дали би їм можливість отримати доступ до додатку Myraif. До [PERSON] звернулися особи, які представилися представниками мобільної компанії «Київстар» і повідомили, що пропонують йому новий пакет послуг мобільного зв`язку. Після того як він надав їм відповідну інформацію, вони змогли змінити мобільний пристрій, за допомогою якого було вчинено вхід в додаток Myraif за цим же фінансовим номером (пояснення представника у цій частині пояснень зафіксовано на записі відеоконференції судового засідання 26.03.2026 з 29:53-30:06). Тобто вони за допомогою інформації, що стосується картки [PERSON] , змогли вчинити дії, за допомогою яких зайшли з його мобільним номером телефону до мобільного додатка Myraif, скористалися такою можливістю та зняли відповідні кошти. У даному випадку, на переконання представника позивача, заперечуючи проти позовних вимог, банк намагається перекласти вину на позивача, тоді як він жодними діями не порушував вимог та правил даної банківської установи. Крім того, той факт, що у користувача змінився пристрій, уже повинен був насторожити банк, і він повинен був перевірити, чи дійсно це їхній користувач, чи дійсно це ця особа, на яку зареєстрований особистий кабінет Myraif. Представник звертала увагу на те, що представник відповідача дає відповідь лише на питання стосовно способу входження до додатку, але не стосовно способу перевірки особи. Також додала, що тягар доказування у даних категоріях справ, відповідно до практики Верховного Суду, лежить саме на відповідачеві стосовно незаконності дій клієнта та законності дій банку. А банк відповідних доказів не надав, зокрема факт передачі позивачем паролів шахраям. З огляду на наведене, просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] зазначив в судовому засіданні, що СМС відправляється не на конкретний пристрій, а на номер телефону, що відповідно банк і робив. Входження до додатку з пристрою перевіряється окремою перевіркою, а комунікація з клієнтом відповідно направляється на мобільний номер клієнта. Для цього існує фінансовий номер, який є фактичним зв`язком між клієнтом та банком. Також зазначив, що в позивача змінювався лише пристрій, а вся комунікація відбувалася за номером телефону, який був у банку. Змінювався пін-код після входження до додатку з нового пристрою, що описано детально у відзиві; окремо фінансовий номер телефону не змінювався. До додатку MyRaif можна зайти не тільки за допомогою картки, але і за допомогою фінансового номеру. Для цього вводиться цей номер і для перевірки того, що це достовірно входить клієнт, йому і направляються відповідні СМС. Клієнт вводить свій пароль - код доступу, який він отримав на свій номер телефону. Таким чином проводиться повторна автентифікація клієнта, що і було зроблено у даному випадку. Посилання представника позивача на те, що банк повинен був здійснювати додаткові методи ідентифікації, не передбачені ні умовами договору, ні положеннями чинного законодавства. Крім того, представник відповідача повторно звернув увагу, що відповідно до договору, укладеного з клієнтом щодо банківського обслуговування, унікальним у стосунках з клієнтом є лише фінансовий номер. Мобільний пристрій або комп`ютер не є унікальним пристроєм, з якого здійснюється входження в додаток. Клієнт банку може увійти з будь-якого пристрою до свого мобільного додатку, маючи фінансовий номер картки та відповідні паролі та коди доступу, які відправляються банком, зокрема якщо клієнт їх забув для додаткового входження в систему. Таким чином, позивач, порушуючи умови укладеного договору банківського обслуговування, розголошує свої паролі та коди. Такі обставини роблять слабкою стороною вже не клієнта, а банк, оскільки останній вже не може забезпечити збереження мобільного застосунку. Фактично своїми діями, що доведено доказами в матеріалах справи, позивач сприяв тому, що дані були розголошені; сприяв тому, що ймовірно інші особи увійшли в додаток та здійснили переказ коштів. Тому, враховуючи викладене та докази, які є в матеріалах справи, зокрема пояснення банку, пояснення свідка, відповідь від мобільного оператора «Київстар», виписку з пуш та СМС-повідомленнями, представник відповідача просив у позові відмовити повністю. Суд, дослідивши наявні у справі письмові докази, заслухавши сторони, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов наступного висновку. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненнями чи не вчиненням нею процесуальних дій. Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента. Згідно з ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 1071 ЦК України, банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року №164 (далі - Положення №164) встановлює загальні вимоги Національного банку до емісії/ еквайрингу платіжних інструментів, що емітуються (включаючи електронні платіжні засоби, передплачені платіжні інструменти), та здійснення розрахунків з їх використанням. Відповідно до Розділу 5 Положення №164 платіжні інструменти використовуються для ініціювання платіжних операцій з рахунків та/або електронних гаманців, відкритих у надавачів платіжних послуг відповідно до законодавства України (п. 103). Держатель має право здійснювати платіжні та/або інші операції виключно з використанням персоналізованого платіжного інструменту чи його реквізитів (якщо інше не встановлено законодавством України) відповідно до договору, укладеного з емітентом (п. 104). Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем (п. 140). До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку / держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції (п. 146). Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків (п. 147). У постанові Верховного Суду України від 13.05.2015 року у справі №6-71цс15 зазначено, що банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Отже, після виявлення помилкового або неналежного переказу, користувач зобов`язаний негайно повідомити банк-емітент про такі операції у спосіб, що передбачений договором. У постанові Верховного Суду від 08.02.2018 року в справі №552/2819/16-ц вказано, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Подібні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №537/3312/16-ц (провадження №61-17629св18), від 24 липня 2019 року у справі №753/16954/16-ц (провадження № 61-24323св18), від 01 липня 2020 року у справі №712/9107/18 (провадження №61-9877св19), від 21 квітня 2021 року у справі №751/6050/18 (провадження № 61-18544св19). Судом встановлено, що 05 березня 2015 року між Публічним акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль», повним правонаступником якого є Відповідач у справі, та [PERSON] (по тексту угоди «Клієнт») було укладено Угоду № PDV2- 897356, відповідно до пункту 2 якої підписанням цієї Угоди Клієнт приймає Публічну пропозицію Банка про надання Послуг в порядку та на умовах, викладених в Правилах банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «Райффайзен Банк» (надалі по тексту - «Правила») та висловлює повну та безумовну згоду з її умовами. Підписанням Угоди Сторони безумовно визнають, що Публічна пропозиція, Угода, Правила, Згода, Тарифи, Заяви разом зі всіма змінами, додатками та додатковими договорами /угодами до них у сукупності є Договором банківського обслуговування, складають його зміст, мають обов`язкову силу та застосовуються до відносин Сторін так само, якби їх було викладено безпосередньо в тексті цього документу. Договір банківського обслуговування є укладеним з дати підписання Сторонами Угоди. 14.09.2020 АТ "Райффайзен Банк Аваль" та [PERSON] уклали Заяву про відкриття Карткового рахунку та надання Кредиту «Кредитна картка» №010/64690/82/899290 (тип Кредиту кредитування рахунку). ВІдповідно до вказаної заяви банк відкриває клієнту кредитний рахунок із карткою «100 днів» та максимальним лімітом до 500000 грн, поточним - 50000 грн, для особистих потреб, зобов`язуючи повернути кредитні кошти та сплатити проценти за їх використання. Відповідно до інформації, яка надана відповідачем у відзиві та позивачем не оспорювалася: "... перевіркою встановлено: … Фінансовий номер клієнта [NUMBER] зареєстровано 01.03.2021 р. та з тих пір не змінювався." Відповідно до виписки по рахунку [NUMBER] з 01.07.2025 по 21.10.2025 залишок на початок дня 17.07.2025 становив 65000,00 грн, залишок на початок дня 26.07.2025: 62 859,16 грн, залишок на початок дня 01.08.2025: 64 200,00 грн. Користувач здійснював операції по вказаному рахунку в період з 12.07.2025 по 26.07.2025. 01.08.2025 о 14:36:06, 14:37:11, 14:37:58 було ініційовано три операції по 20000,00 грн, з коментарями "АТМ.Видача готівки. Видача готівки.UKR.KYIV.ATM1001 RB AVAL KUTZ D." О 14:39:49 було здійснено операцію з таким самим коментарем на суму 100,00 грн. Інші операції за 01.08.2025 було відхилено. Надалі з вказаного рахунку 01.09.2025 та 01.10.2025 списувалися кошти на погашення боргу. Відповідно до Довідки про рух коштів по рахунку за період з 01.11.2025 по 30.11.2025 по рахунку [NUMBER] , клієнт [PERSON] , Карти по рахунку: [NUMBER] , [NUMBER] , 26.11.2025 відбувалося списання відсотків за кредитом. Відповідно до наданої відповідачем виписки на номер телефону [NUMBER] 01.08.2025 о 14:12:41, о 14:15:04, о 14:15:04 надсилалися СМС-повідомлення з одноразовими паролями для MyRaif. Відповідно до інформації з ПрАТ «Київстар» від 16.02.2026, наданої на виконання ухвали суду від 10.02.2026 року повідомлено, що на номер телефону [NUMBER] 01.08.2025 від контакта Raiffeisen надходили вхідні СМС: о 14:11:57 (1 шт.), 14:14:15 (2 шт.), 14:17:54 (1. шт.) Відповідно до запису телефонної розмови Позивача з Оператором Інформаційного Центру Банку 10.09.2025 року, який надано відповідачем разом із відзивом, клієнт зазначив, що після того, як в нього зняли власні та кредитні кошти, він звернувся до відділення 01.08.2025. Сергій Миколайович зазначає, що його "обманули", "прислали коди ... я їх продиктував і вони зняли їх" (02:09-02:18). Надалі розмову починає особа, яка представляється працівником відділення банку м. Іллінці і зазначає, що "Клієнт звернувся на відділення першого числа. Справа в тому, що представилися представниками "Київстару", ввійшли в довіру і клієнт передав код, ну відповідно на підставі того списалися кошти з рахунку (02:28-02:43)." Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження: 12025020250000171, від 10.10.2025, 10.10.2025 до чергової частини відділення поліції № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшов рапорт оперуповноваженого СКП ВП № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції Владислава Вітюка те, що ним в ході проведення перевірки по матеріалах СО № 6212 від 10.09.2025 по заяві [PERSON] [INFO] , жителя [ADDRESS] було встановлено що невідома особа шахрайським шляхом зателефонувавши мобільного з номеру [NUMBER] представившись співробітником ПрАТ «Київстар» з метою надання послуг безкоштовного мобільного зв`язку заволоділа грошовими коштами заявника з банківської картки [NUMBER] АТ «Райффайзен банк» в сумі 73000 тисячі гривень. Отже, суд вважає, що ключовим доказом у справі є зафіксований факт визнання самим позивачем обставин розголошення конфіденційної інформації. Зокрема, під час телефонної розмови з працівниками банку [PERSON] особисто підтвердив, що власноруч передав одноразові паролі особам, які телефонували йому під виглядом представників мобільного оператора. Таке пряме підтвердження факту передачі секретних даних свідчить про грубе порушення клієнтом умов банківського обслуговування щодо обов`язку зберігання банківської таємниці та нерозголошення засобів ідентифікації третім особам. Пояснення представника позивача, надані в ході судового розгляду, суд оцінює як суперечливі та такі, що не узгоджуються з фактичними обставинами справи. Спочатку сторона позивача категорично заперечувала факт передачі позивачем будь-яких паролів чи кодів, проте згодом змінила позицію, зазначивши: "після того як він надав їм відповідну інформацію, вони змогли змінити мобільний пристрій, за допомогою якого було вчинено вхід в додаток Myraif за цим же фінансовим номером" (пояснення представника у цій частині пояснень зафіксовано на записі відеоконференції судового засідання 26.03.2026 з 29:53-30:06). Така зміна свідчень у поєднанні з аудіозаписом розмови позивача з банком спростовує аргументи сторони позивача про повну непричетність позивача до дій, що призвели до витоку даних. Ці висновки додатково підтверджуються змістом самої позовної заяви та відомостями з Єдиного реєстру досудових розслідувань, де чітко зафіксовано, що зняття готівки сталося саме внаслідок введення [PERSON] в оману особами, які представилися працівниками «Київстар». Таким чином, сам позивач визнав, що причиною несанкціонованого доступу до його рахунків став не технічний збій банківської системи, а його добровільна комунікація зі сторонніми особами. Крім того, суд зазначає, що позивач належність йому мобільного номера телефону [NUMBER] та той факт, що цей номер був вказаний ним як фінансовий у відносинах з відповідачем, не оспорював. Протягом тривалого часу позивач користувався цим номером та не повідомляв фінансову установу про втрату контролю над ним чи його передачу іншим особам. Суду не було надано жодних доказів того, що на момент вчинення спірних операцій позивач втратив доступ до своєї SIM-картки або звертався до оператора зв`язку з заявою про її викрадення. Інформація, надана ПрАТ «Київстар», свідчить про те, що 01.08.2025 на фінансовий номер позивача дійсно надходили повідомлення від банку. З виписки банку та інформації мобільного провайдера вбачається, що після надсилання одноразових паролів і до моменту безпосереднього зняття готівки в банкоматі пройшов певний час (з 14:17:54 до 14:36:06), протягом якого позивач мав можливість заблокувати рахунки. Проте клієнт не повідомив банк про отримання несанкціонованих запитів на вхід у додаток чи про ініціювання операцій, які він не замовляв. Отже, оскільки несанкціоноване зняття коштів відбулося внаслідок розголошення клієнтом конфіденційної інформації, згідно з нормами чинного законодавства та сформованою судовою практикою, відповідальність за такі операції несе позивач. З огляду на вищевикладене, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати слід залишити за позивачем.

Outcome: dismissed