Jurisdiction: civil
Date: 2026-04-08 00:00:00

І. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача [PERSON] , [PERSON] звернулись до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , ОСББ «Чорноморська перлина» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної неправомірними діями відповідачів, згідно якого просить суд: - визнати безпідставними та протиправними дії відповідачі [PERSON] та [PERSON] стосовно відключень квартири позивачів від електрозабезпечення та викладення в соціальну мережу неправдивих відомостей та персональних даних позивачів; - зобов`язати відповідачів [PERSON] та [PERSON] видалити протиправно викладені ними відомості в соціальну мережу телеграм-чат ОСББ «Чорноморська перлина» Парусна, 18 вибачитись в тому часті за це; - усунути перешкоди в користуванні власністю, квартирами 236 та [ADDRESS] шляхом заборони ОСББ «Чорноморська перлина» відключати вищевказані квартири від енергопостачання; - стягнути з відповідачів [PERSON] та [PERSON] 50 000 грн. солідарно на користь позивачів за спричинену моральну шкоду; - стягнути з відповідачів [PERSON] та [PERSON] судові витрати у справі. Позов обґрунтовано тим, що відповідачі [PERSON] , [PERSON] є керівниками ОСББ «Чорноморська перлина», які 06.04.2025 разом з їх електриком без правових підстав відключили квартиру позивачів від електроенергії. Вказане відключення здійснювалось відповідачами на відеозйомку на свій пристрій та вони стверджували, що вони обмежують електропостачання квартири з начебто якоюсь заборгованістю за споживання електроенергії в 2025 році, якої за твердженням позивачів не існує. На вказані дії позивачі викликали поліцію, як і щодо інших аналогічних дій відповідачів вчинених ними раніше. Позивачі вказують в позові, що [PERSON] , будучи адвокатом і знаючи, що відеозйомка позивачів є незаконною, порушує права позивачів, виклала дані позивачів в соціальну мережу Телеграм з назвою «Загальний чат будинку ОСББ «Чорноморська перлина» Парусна, 18», в яких є позивачі та їхній син, розповсюдила конфіденційну інформацію (адресу позивачів, пов`язуючи її з прізвищем). Позивачі стверджують, що телеграм-канал є соціальною мережею, в якій є багато користувачів, персональні дані позивачів, їх конфіденційна інформація могли бути розповсюджені в інших соціальних мережах та платформах, що вказує на протиправні дії відповідачів. Викладені [PERSON] дані про те, що позивачі не сплатили за електроенергію у січні, лютому, березні є неправдивими, принижують їхню честь, гідність та ділову репутацію. Вказані дії відповідачів (системним відключенням квартири від електроенергії без правових підстав, розповсюдженням неправдивої інформації у соціальній мережі персональних даних позивачів) спричинила позивачам моральну шкоду, яка полягає у тому, що вони стали себе гірше почувати, не спали всю ніч і стан їхнього здоров`я погіршився, вони не можуть оговтатись від вищевказаних незаконних дій відповідачів, тощо. Позивачі вимушені були перейти проживати в інше приміщення, через що погіршились стосунки з оточуючими для них людьми, перестали користуватись своєю власністю, не можуть нормально обслуговуватись в мед.закладі, так як стали проживати ва сільській місцевості. Все це приносить позивачам великі моральні страждання, які позивач оцінюють в 50 000 грн. На підставі викладеного позивачі звернулись до суду з відповідним позовом. Представник ОСББ «Чорноморська перлина» 28.05.2025 надав до суду відзив на позов, просить суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись, що позовні вимоги з безпідставними (а.с.118-124). Відповідач [PERSON] 27.05.2025 надала до суду відзив на позов, просить суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись на безпідставність позову (а.с.59-68). Представник [PERSON] 29.05.2025 надав до суду відзив на позов, просить суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись на безпідставність позову (а.с.150-155). В судовому засіданні позивач та його представник просили суд задовольнити позов з підстав, викладених у самій позовній заяві. Відповідачі, їх представники в судовому засіданні просили суд відмовити у задоволенні позову, не заперечували факт відключення квартири позивачів від електропостачання, однак вважають, що це було здійснено на законних підставах, тощо. Щодо розміщення в соціальній мережі телеграм-чат ОСББ «Чорноморська перлина» Парусна, 18 інформації щодо боргових зобов`язань квартир, належних позивачам та відключення квартири позивачів від електропостачання не заперечували, але стверджують, що персональні дані позивачів не розповсюджувались, тощо. ІІ. Інші процесуальні дії у справі. Протоколом автоматичного розподілу від 14.04.2025 матеріали справи розподілено на розгляд судді Петрюченко М.І. (а.с.11). Ухвалою суду від 09.05.2025 позовну заяву залишено без руху (а.с.20-21). Ухвалою суду від 16.05.2026 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження (а.с.32-33). Ухвалою суду від 26.05.2025 заяву позивачів про забезпечення позову залишено без задоволення (а.с.55-58). Ухвалою суду від 25.07.2025 задоволено заяву позивачів про забезпечення позову задоволено (а.с.215-217). Ухвалою суду від 25.07.2025 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.218). Ухвалою суду від 09.04.2026 у задоволенні клопотань відповідача [PERSON] , представників відповідачів [PERSON] , ОСББ «Чорноморська перлина» про закриття провадження по цивільній справі відмовлено. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин. Як вказують позивачі у позові, вони є власниками квартири в будинку по [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] у відзиві на позов вказала, що квартира [ADDRESS] (особовий рахунок № [NUMBER] ) по [ADDRESS] перебуває у власності [PERSON] . Позивачами не надано до позову доказів належності їм на праві власності даного нерухомого майна, але враховуючи визнання відповідачем даного факту та не заперечення позивачами щодо даних особового рахунку, суд приймає такі обставини, як визнані сторонами у справі, і які не потребують подальшого доказування. У будинку по [ADDRESS] створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорноморська перлина». Протоколом засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорноморська перлина» від 17.06.2019 головою правління обрано Станіславського А.М. (а.с.71-74). Рішенням правління від 10.11.2024, оформленим протоколом №40 прийнято рішення про погодження заходів відносно власників житлових та не житлових приміщень, які мають заборгованість по сплаті внесків та інших обов`язкових платежів, а саме встановлено обмежити у користуванні загально будинковими мережами електропостачання боржників, які мають заборгованість за особовим рахунком понад 1000 грн. (а.с.71-74). Згідно копії акту про обмеження у користуванні загально будинковими мережами електропостачання боржника ОСББ «Чорноморська перлина» від 06.04.2025, до квартири [ADDRESS] (особовий рахунок № [NUMBER] ) будинку по [ADDRESS] , яка перебуває у власності [PERSON] , застосовуються заходи обмеження у користуванні загальнобудинковими мережами електропостачання (а.с.69-70). Згідно копії акту звірки з приміщеннями (по періодах) 01.04.2024 -30.04.2025 квартири [ADDRESS] заборгованість по особовому рахунку № [NUMBER] складає 43 969,73 грн., в тому числі з електропостачання 13 460,53 грн. (а.с.75-78). [PERSON] звертався до поліції із заявою про відлючення належної йому квартири від електропостачання (а.с.6-8), на що отримав відповідь про відсутність даних, які в вказували на наявність кримінального прапорушення (а.с.9). ІV. Оцінка Суду. Відповідно до ст.1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Згідно зі ст.4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. За ст.12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків» управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації. За змістом статей 15, 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів, здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів. У свою чергу, співвласник зобов`язаний виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень, своєчасно і в повному обсязі сплачувати внески і платежі. Абзацами 4 та 5 частини першої статті 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів. Відповідно до ч.4 ст.22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» газо- та електропостачання квартир та нежитлових приміщень здійснюється на підставі договорів між їх власниками і газо- та електропостачальними організаціями відповідно до вимог законодавства. Пунктами 55 та 56 ч.1 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що оператор системи передачі - юридична особа, відповідальна за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії; оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності. Згідно з п.1.1.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 № 312 (далі - Правила) споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання; побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність). Пунктом 4.17. Правил передбачено, що за несвоєчасну оплату передбачених договором (комерційною пропозицією) платежів понад обумовлений термін споживач сплачує неустойку (пеню) та інші платежі згідно з законодавством та договором. У такому випадку відключення електроустановки може застосовуватись лише у разі несплати використаної (спожитої) електроенергії. Оператор системи має право тимчасово припиняти розподіл (передачу) електричної енергії, обмежувати обсяг розподілу (передачі) електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках та порядку, передбачених цими Правилами та Кодексом систем розподілу, зокрема у зв`язку із заборгованістю споживача за договором про користування електричною енергією та/або договором про постачання електричної енергії, які продовжують свою дію в частині регулювання відносин сторін щодо заборгованості (переплати) за цими договорами, нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо (п.п.6 п.5.1.1. Правил). Припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється оператором системи або електропостачальником (п.7.5. Правил). При цьому, суд звертає увагу на те, що копії документів (а саме, Статуту ОСББ, договору з послуги щодо надання електроенергії), на які посилаються відповідачі, як на підставу відмови у задоволенні позову, в матеріалах даної цивільної справи відсутні. Крім того, згідно з п.5 ч.1 ст.8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції чині на момент виникнення спірних правовідносин) виконавець комунальної послуги має право припинити/зупинити надання комунальних послуг у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі в порядку і строки, встановлені законом та договором, крім випадків, коли якість та/або кількість таких послуг не відповідають умовам договору. Відповідно до п.9 ч.3 цієї статті управитель багатоквартирного будинку має право у випадках та порядку, передбачених договором, припинити/призупинити надання послуг у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі. Тобто, вказаним Законом не передбачено право управителя на припинення надання комунальних послуг, зокрема, електропостачання, що у свою чергу також підтверджується і чинною редакцією цієї норми (п.9 ч.3 ст.8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»), яка виглядає наступним чином: «Управитель багатоквартирного будинку має право у випадках та порядку, передбачених договором, припинити/призупинити надання послуг з управління у разі їх не оплати або оплати не в повному обсязі». Отже, відключення електроенергії у разі наявності заборгованості за спожиту електроенергію здійснюється працівниками електропостачальника з дотриманням відповідної процедури, а отже суд дійшов висновків щодо визнання протиправними дій управителя Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорноморська перлина» щодо відключення від системи електрозабезпечення квартири споживача. В той же час, суд вважає безпідставними позовні вимоги позивача усунути перешкоди в користуванні власністю, квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS] шляхом заборони ОСББ «Чорноморська перлина» відключати вищевказані квартири від енергопостачання, оскільки суд не може вирішувати правовідносини, які ще не виникли, тобто на майбутнє. Щодо вимоги про визнання безпідставними та протиправними дій відповідачі [PERSON] та [PERSON] стосовно викладення в соціальну мережу неправдивих відомостей та персональних даних позивачів, суд керується наступним. Згідно із ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до ст.32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Згідно із статтями 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації. Водночас, згідно зі ст.1 Закону України «Про інформацію» під інформацією слід розуміти будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Згідно п.25 вказаної Постанови спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, необхідно визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням чи оціночним судженням. Відповідно до ч.5 п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Пунктом 19 вказаної Постанови визначено, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до ч.2 ст.30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Відповідно до частини першої статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватись незалежно від вини особи, яка її поширила. У силу статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Крім того, відповідно до частини 1 статті 307 ЦК України фізична особа може бути знята на фото-, кіно-, теле- чи відеоплівку лише за її згодою. Згода особи на знімання її на фото-, кіно-, теле- чи відеоплівку припускається, якщо зйомки проводяться відкрито на вулиці, на зборах, конференціях, мітингах та інших заходах публічного характеру. Згідно із частиною 3 статті 307 ЦК України знімання фізичної особи на фото-, кіно-, теле- чи відеоплівку, в тому числі таємне, без згоди особи може бути проведене лише у випадках, встановлених законом. Частиною 1 статті 308 ЦК України визначено, що фотографія, інші художні твори, на яких зображено фізичну особу, можуть бути публічно показані, відтворені, розповсюджені лише за згодою цієї особи, а в разі її смерті - за згодою осіб, визначених частиною четвертою статті 303 цього Кодексу. Аналіз наведених норм права вказує на те, що охороні підлягає право фізичної особи на зображення, а саме на охорону інтересів зображеної фізичної особи. Таким чином, вказана вище норма забороняє вчинення без отримання згоди особи таких трьох дій: публічно показувати, відтворювати та поширювати. Отже на законодавчому рівні закріплено гарантію, що «без згоди» така фотографія не буде публічно показана, відтворена, та розповсюджена. Форма такої «згоди», процедура її запиту та отримання, строк її дії та таке інше, законодавчо не встановлені. У відповідності до вимог ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.ст.81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч.1. ст.4 ЦПК України). Аналізуючи зібрані у справі докази, суд дійшов висновку, що дійсно відповідачем у чаті телеграм каналу «Загальний чат будинку ОСББ «Чорноморська перлина» Парусна 18» була розміщена інформація щодо наявності боргових зобов`язань власників квартир, серед яких вказані квартири позивачів та розміщений відеозапис відключення квартири позивачів від електропостачання. При цьому в матеріалах справи наявний відеозапис відключення квартири позивачів від електропостачання, який досліджено у судовому засіданні (а.с.10), з якого вбачається, що позивач [PERSON] не надавав свою згоду на зйомку. Разом з тим, будь-яка конфіденційна інформація (прізвища, імена та по батькові позивачів і т.і.) не розголошувалась. Доказів листування у чаті телеграм каналу «Загальний чат будинку ОСББ «Чорноморська перлина» Парусна 18» (відповідних скріншотів з екрану мобільного телефону щодо розміщення копії позову чи іншої інформації, тощо) в матеріалах справи відсутні. Враховуючи надані сторонами пояснення, суд доходить до висновку, що висловлювання у чаті за своїм характером та змістом ґрунтується на твердженнях про наявність у позивачів заборгованості зі сплати комунальних послуг. Отже, поширена відповідачами інформація щодо позивача не є оціночним судженням, а містить констатацію фактів, які повинні бути доведені належними і допустимими доказами під час судового розгляду. Так, згідно копії акту про обмеження у користуванні загально будинковими мережами електропостачання боржника ОСББ «Чорноморська перлина» від 06.04.2025, до квартири [ADDRESS] (особовий рахунок № [NUMBER] ) будинку по [ADDRESS] , перебуває у власності [PERSON] , застосовуються заходи обмеження у користуванні загально будинковими мережами електропостачання (а.с.69-70). Згідно копії акту звірки з приміщеннями (по періодах) 01.04.2024 -30.04.2025 квартири [ADDRESS] заборгованість по особовому рахунку № [NUMBER] складає 43 969,73 грн., в тому числі з електропостачання 13 460,53 грн. (а.с.75-78). Крім того, суд звертає увагу, що позивачі у запереченнях на відзиви на позов вказують, що: «.. на момент початку обмеження відключення електроенергії і публікації про це відомостей в загальнобудинковому чаті, на розгляді у Чорноморському міському суді з 23.07.2024 знаходилась справа про стягнення з [PERSON] , як власника квартири [ADDRESS] саме на цю суму (справа №501/3189/24) і ним подано відзив з невизнання цього боргу», тощо. В ході розгляду справи в суді сторони пояснили, що рішення по даній справі не ухвалено, розгляд справи триває. У поданому позові позивач наполягає на тому, що відповідачі без його згоди розмістили відзняті ними відеозаписи, на якому зображені позивач [PERSON] та член його родини, коли здійснювалось відключення належної позивачу квартири від електропостачання. Суд не може погодитись із негативністю чи недостовірністю поширеного відео, оскільки воно відповідає дійсності, а ознаки негативності відсутні. Отже, у зв`язку з відсутністю підстав для визнання поширеної на відеозаписі інформації недостовірною, відсутні підстави для покладення обов`язку про спростування цієї інформації, таким чином суд відмовляє у задоволенні позову у цій частині. Оскільки вимоги щодо спростування неправдивої інформації, публічного вибачення за її поширення є похідними, то ці вимоги також задоволенню не підлягають. Водночас, суд вважає, що в порушення статей 307, 308 ЦК України відповідачі без згоди позивача в порушення права на особисте життя здійснили відеозйомку позивача та поширили відеозапис в чаті телеграм каналу «Загальний чат будинку ОСББ «Чорноморська перлина» Парусна 18», в якій приймають участь 518 учасників, про що вказано в судовому засіданні відповідачем [PERSON] , учасники мають доступ до перегляду вказаних повідомлень та відео, залишення відповідних коментарів, тощо. Порушене право позивачів підлягає відновленню шляхом стягнення із відповідачів моральної шкоди, спричиненої їм з наступних підстав. Відповідно до ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Так, відповідно до ст.23 ЦК особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Суд вважає, що дійсно неправомірними діями відповідачів щодо відключення належної позивачам квартири від електропостачання та розміщення в загальному чаті ОСББ відео щодо позивача [PERSON] без його згоди, спричинено моральні страждання позивачам. Через відключення квартири від електропостачання, вони не мали можливості повноцінно використовувати квартиру для проживання, були створенні суттєві порушення житлових умов позивачів. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд враховує обсяг заподіяних позивачам моральних страждань, а також характер і тривалість цих страждань, стан здоров`я позивачів, їх вік та визначає моральну шкоду, яка підлягає відшкодуванню з відповідачів на користь позивачів в розмірі 1000 грн. солідарно, оскільки такий розмір відшкодування моральної шкоди відповідатиме вимогам розумності та справедливості. Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ст.263 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Згідно зі ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для надання оцінки решті доводів, наведених сторонами по справі в обґрунтування власних правових позицій, оскільки їх дослідження судом у будь-якому випадку не матиме наслідком спростування висновків, до яких суд дійшов по тексту рішення вище щодо суті позовних вимог.

Outcome: partial