Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-25 00:00:00

У листопаді 2021 року представник позивача [PERSON] адвокат Василенко (Безпалюк) Наталія Володимирівна звернулася до суду з позовом до [PERSON] , треті особи: [PERSON] , Васильківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання батьківства. Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на те, що у 2018 році позивач почав проживати однією сім`єю з відповідачем [PERSON] , яка у вказаний час перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] . Не зважаючи на те, що подружжя припинило свої відносини, шлюб між ними офіційно розірваний не був. Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 грудня 2020 року по справі № 369/8667/20 зазначений шлюб було розірвано. Разом з тим, в кінці 2019 року у [PERSON] та [PERSON] народився син - [PERSON] , [INFO] . Враховуючи те, що станом на 05 серпня 2020 року [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , виконавчим комітетом Хотівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області було внесено в актовий запис від 20 вересня 2020 року № 8 відомості про [PERSON] , як про батька [PERSON] , народженого [INFO] , хоча його справжнім біологічним батьком є позивач. Оскільки внести зміни до актового запису про народження своєї дитини щодо себе і цим захистити свої права як батька, позивач у позасудовий спосіб не може, у зв`язку із чим звертається до суду із цим позовом та просить: 1. Визнати [PERSON] , [INFO] , громадянина України, уродженця смт. Чабани Києво-Святошинського (наразі Фастівського) району Київської області, батьком [PERSON] , [INFO] , уродженця села Хотів Києво-Святошинського (наразі Обухівського) району Київської області. 2. Внести наступні зміни до актового запису № 8 від 20 вересня 2020 року про народження [PERSON] , [INFO] , уродженця села Хотів Києво-Святошинського (наразі Обухівського) району Київської області з видачею нового Свідоцтва про народження: - виключити з актового запису відомості про [PERSON] , [INFO] , громадянина України, як про батька дитини; - зазначити батьком дитини у актовому записі [PERSON] , [INFO] , громадянина України, уродженця смт. Чабани Києво-Святошинського (наразі Фастівського) району Київської області, який зареєстрований: [ADDRESS] ; - у актовому записі зазначити прізвище дитини як « [PERSON] » замість прізвища « [PERSON] » та ім`я по батькові дитини як « [PERSON] » замість імені по батькові « [PERSON] ». 3. Вирішити питання про судові витрати. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 лютого 2022 року провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 листопада 2022 року клопотання представника позивача було задоволено, призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи. 13 березня 2023 року на адресу суду надійшло повідомлення судового експерта № СЕ-19-23/2399-БД від 07 березня 2023 року про неможливість проведення експертизи за матеріалами цивільної справи № 369/16043/21. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 березня 2023 року поновлено провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання. 10 вересня 2025 року на адресу суду від позивача [PERSON] надійшло клопотання про долучення доказів, а саме: висновок спеціаліста від 05 серпня 2025 року № HID25-002416 за результатами проведення досудового молекулярно-генетичного дослідження. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 вересня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, повідомлялися про дату, час та місце розгляду справи належним чином. Представник позивача подала до суду клопотання, в якому просила розгляд справи проводити без участі позивача та його представника, позов підтримала у повному обсязі та просила задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи сповіщений належним чином, причини неявки не повідомив, судом вживалися заходи щодо належного повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада України». Відповідач на адресу суду відзиву на позовну заяву не подав, причини неможливості подати відзив суду не повідомив. Будь-яких заяв, клопотань станом на час прийняття рішення до суду не надходило. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про дату та час судового розгляду повідомлялася належним чином. Подала до суду клопотання, в якому просила розгляд справи проводити за її відсутності, вимоги позовної заяви підтримала та просила задовольнити. Третя особа Васильківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив. Будь-яких заяв, клопотань станом на час прийняття рішення до суду не надходило. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У відповідності до ч.ч. 3, 4 ст. 12, ч.ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що з 16 жовтня 2010 року [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 грудня 2020 року у справі № 369/8667/20. Рішення набрало законної сили 20 січня 2021 року. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 20 вересня 2020 року Виконавчим комітетом Хотівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, [PERSON] народився [INFO] , про що 20 вересня 2020 року складено відповідний актовий запис № 22. Батьками дитини вказані: батько [PERSON] , мати [PERSON] . Відповідно до висновку від 05 серпня 2025 року № HID25-002416 за результатами проведеного спеціалістом ТОВ «Генкод Діагностик» Михайлом КРАСЮКОВИМ досудового молекулярно-генетичного дослідження на замовлення [PERSON] встановлено, що біологічне батьківство [PERSON] , [INFO] , по відношенню до дитини [PERSON] , [INFO] , не виключено, що свідчить про те, що [PERSON] може бути біологічним батьком [PERSON] , [INFO] . Ймовірність даної події складає 99,99999836 %. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина 1 та 2 ст. 2 ЦПК України). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦК України). Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)). Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Частинами 1, 2 ст. 122 СК України визначено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Статтею 125 СК України передбачено, що якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 128 СК України, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 129 СК України, особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства. У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц зазначено, що щодо предмету доказування у даній категорії справі, то СК України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved