Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-24 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулись з позовом до [PERSON] , в якому просили визначити позивачам додатковий строк терміном 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після батька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , та стягнути з відповідача судові витрати. В обґрунтування позовних вимог зазначили, що [INFO] батько позивачів [PERSON] , [INFO] , помер на території Республіки Польща. Позивачі з метою розшуку [PERSON] звертались до органів поліції України, а також до Міністерства закордонних справ України з метою отримання свідоцтва про смерть їх батька. Листом ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області від 20.12.2024 року повідомлено, що [PERSON] помер на території Польщі [INFO] . Листом Міністерства закордонних справ України від 20.03.2025 року надано копію свідоцтва про смерть [PERSON] .. До складу спадкового майна входить 3/10 частки квартири [ADDRESS] . У встановлений законодавством строк для прийняття спадщини позивачі не мали фізичної змоги звернутись до нотаріуса та відкрити спадкову справу, оскільки в них не було свідоцтва про смерть їх батька та яке вони отримали тільки у березні 2025 року. 02.04.2025 року позивачі звернулись до приватного нотаріуса ХНО Харківської області Кимлик Н.І. з метою оформлення спадкових прав після смерті батька та 02.04.2025 року нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском позивачами строку для прийняття спадщини. В обгрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивачі посилались на неможливість отримання свідоцтва про смерть у встановлений законодавством строк для прийняття спадщини, у зв`язку зі смертю батька позивачів на території Республіки Польща, а також на збройну агресію та введення воєнного стану. Вказали, що пропущений строк позивачами для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. У вказаній справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження. У судовому засіданні позивачі та їх представник позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Позивачі пояснили, що знали про те, що батько виїхав до Польщі та спілкувались з ним. Коли батько позивачів припинив відповідати на телефонні дзвінки, крім того, на телефонні дзвінки не відповідала і дружина батька- відповідач у справі, вони занепокоїлись та звернулись до поліції з метою розшуку батька. В подальшому з листа Відділу міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Харківській області від 20.12.2024 року дізнались по смерть спадкодавця, після чого звернулись до Міністерства закордонних справ для отримання свідоцтва про смерть останнього, оскільки таке є обов`язковою умовою для подання заяви про прийняття спадщини. Вказали, що не знали про відкриття спадкової справи. Зауважили, що в матеріалах спадкової справи відсутні будь-які докази направлення нотаріусом повідомлень позивачам про відкриття такої. Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що [PERSON] , батько позивачів, після смерті дружини [PERSON] 22.10.2010 року склав заповіт на користь позивачів. До спадкового майна увійшла і квартира [ADDRESS] . У 2018 році [PERSON] дізнався, що його син [PERSON] у вказаній квартирі без згоди батька прописав свою дружину та доньку. Після вказаних подій [PERSON] скасував заповіт. Зі [PERSON] . [PERSON] проживав однією сім`єю з 2012 року, а 06.07.2019 року останні зареєстрували шлюб. Вказав, що позивачі ніякої участі в житті батька не приймали, про нього не піклувались. Коли почалась повномасштабна агресія РФ проти України, а м. Харків знаходилось під ворожими обстрілами позивачі батькові не допомогли, в той час як відповідач разом з чоловіком з допомогою своєї родини разом з чоловіком 13.09.2022 року виїхали до Польщі. Про те, що батько знаходиться у Польщі позивачам було відомо. Вказав, що з жовтня 2022 року позивачі не телефонували [PERSON] , принаймні відповідачу про це не відомо. Вважав, що строк для прийняття спадщини позивачами пропущений не через об`єктивні причини, а через байдуже ставлення до спадкодавця. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Комінтернівським РАЦС м. Харкова 02.11.1956 року, [INFO] народився [PERSON] , батьки [PERSON] , [PERSON] , актовий запис 941. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Комінтернівським РАЦС м. Харкова 24.10.1961 року народився [PERSON] , батьки [PERSON] , [PERSON] , актовий запис 1347. Відповідно листа Відділу міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Харківській області від 20.12.2024 року №1485/119-23/01-2024, 12.12.2024 року в обліки МОКП- Інтерпол внесено Жовте оповіщення про розшук зниклого громадянина [PERSON] , [INFO] , в рамках кримінального провадження №12024221150000970 від 06.07.2024 року. За відповідними національними автоматизованими обліками, особа з анкетними даними [PERSON] , [INFO] , помер на території Польщі [INFO] . Номер свідоцтва про смерть [NUMBER] . У зв`язку із досягненням мети Жовтого оповіщення Департаментом міжнародного поліцейського співробітництва НПУ видалено з обліків Інтерполу Інформації щодо вказаної особи. На адресу Департаменту направлено додатковий лист з проханням звернутися до НЦБ Інтерполу в Польщі, з метою отримання копії свідоцтва про смерть та місця заховання. Згідно листа від 20.03.2025 року №71/19-571/1-32387 Міністерства закордонних справ України, [PERSON] надіслано витребуване за сприяння Генерального консульства України у Вроцлаві свідоцтво про смерть [PERSON] .. Згідно копії свідоцтва про смерть, складеного 02.04.2024 року, місце складення Великопольське воєводство управління цивільного стану міста Піла, [INFO] помер [PERSON] , [INFO] . З заявою про прийняття спадщини 26.09.2024 року після смерті [PERSON] до нотаріуса звернулась [PERSON] - дружина спадкодавця. 31.01.2025 року [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 3/10 часток квартири [ADDRESS] , р.№6. Крім того, 02.04.2025 року з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом звернулись [PERSON] та [PERSON] - діти спадкодавця. Згідно постанови приватного нотаріуса ХМНО Харківської області Кимлик Н.І. від 02.04.2025 року відмовлено [PERSON] та [PERSON] у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті батька [PERSON] на 3/30 частки квартири [ADDRESS] , у зв`язку з пропуском ними строку для прийняття спадщини. Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 1220, 1270, 1296 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Позивачі пропустили строк на подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, яка передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку в Постанові Верховного Суду Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 та Постанові Верховного суду України від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до пп. 1.1-1.5 п.1 глави 10 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 (далі Порядку), Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, статусу території, яка є місцем відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребовування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану або шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян. У разі неможливості пред`явлення спадкоємцями свідоцтва про смерть спадкодавця або відсутності інформації в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян нотаріус витребовує від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть спадкодавця або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть. Якщо смерть фізичної особи була зареєстрована на території іншої держави, нотаріусу подається відповідний документ, виданий компетентними органами іноземної держави, який є дійсним на території України за умови його легалізації, якщо інше не передбачено законом, міжнародними договорами України. Спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першої заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів (пп. 2.1 п.2 глави 10 розділу 2 Порядку). Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] та [PERSON] як на поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини посилались на те, що свідоцтво про смерть батька, який помер у Польщі, було отримано ними вже після спливу строку на прийняття спадщини, а саме у березні 2025 року. Ураховуючи те, що у спадкоємців існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, а саме - відсутність свідоцтва про смерть спадкодавця, виданого компетентними органами іноземної держави, проте спадкоємцями вживались відповідні заходи, зокрема, звернення до органів поліції, Міністерства закордонних справ, суд дійшов висновку про визначення позивачам додаткового строку для прийняття спадщини. Подібні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 року у справі № 418/3478/19. Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню. Частиною 1 статті 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Cуд стягує з відповідача на користь позивача [PERSON] судовий збір у розмірі 1211,20 грн, з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Outcome: approved