Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-25 00:00:00

І. Стислий виклад позиції сторін. [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що з відповідачем сторони перебуває у шлюбі, зареєстрованому 12.09.2020 року Дубенським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), про що зроблено відповідний актовий запис №208. Від шлюбу мають малолітню дитину: [PERSON] , [INFO] . Причиною звернення до суду стало суттєве погіршення сімейних відносин, що призвело до їх припинення. Впродовж останніх років відповідач не бере участі у веденні домашнього господарства, не піклується про створення нормальних сімейних стосунків. Постійно виявляє неповагу до позивачки, вчиняє сварки, що негативно впливає на її моральний та психічний стан та психічний стан малолітньої дитини. З огляду на це, просить розірвати шлюб, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище [PERSON] , стягнути з відповідача понесені судові витрати. ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії в справі. Ухвалою суду від 23 лютого 2026 року відкрито провадження по справі. Розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін. Сторони про розгляд справи в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін повідомлені належним чином. Відповідач відзив на позов не надав. При цьому з огляду на положення ч. 4 ст. 263 ЦПК України суд взяв до уваги правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19, відповідно до якого направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника. Від сторін до суду не надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. За таких обставин, у відповідності до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, оскільки клопотання про інше від сторін не надходили. Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін не надходили. У зв`язку з розглядом справи за відсутності її учасників, відповідно до ч.13 ст.7, ч.2 ст. 247 ЦПК України судове засідання не проводиться і фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За змістом ч.ч.4,5 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене)без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 12.09.2020 року Дубенським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), про що зроблено відповідний актовий запис №208, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 3). Від шлюбу мають малолітню дитину: [PERSON] , [INFO] , у свідоцтві про народження якої зазначені батьками (а.с. 6). Згідно довідки про склад сім`ї, виданої Молодавським старостинським округом 09.02.2026 за №50, малолітня дитина [PERSON] проживає без реєстрації разом з матір`ю [PERSON] (а.с. 7). IV. Норми права, які застосував суд. Згідно ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка, чому відповідає і ст. 24 Сімейного кодексу України, за ч.1 якої примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Передбачене ч. 1 ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Підстав для вжиття заходів щодо примирення подружжя, як того вимагають положення ст.111 СК України, суд не вбачає. Згідно ч.3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. V. Мотивована оцінка і висновки суду. Позивачка стверджує, що шлюбно-сімейних відносин між нею та відповідачем більше не існує, подружніх стосунків вони не підтримують, шлюб носить формальний характер, тому наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач заперечень не надав. Таким чином, суд робить висновок, що подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, тому вимогу задовольняє. Після розірвання шлюбу позивачка просить залишити їй прізвище « [PERSON] ». Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується наступним. Згідно із ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, до яких належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. На підтвердження розміру понесених позивачем витрат на правничу допомогу до позовної заяви додано договір про надання правничої допомоги №07/26 від 13.02.2026; орієнтовний розрахунок вартості послуг за договором про правничу допомогу та квитанція до прибуткового касового ордеру №4, відповідно до якого вартість послуг становить 5000 грн., які підлягають стягненню з відповідача на користь позивачки. Згідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1331, 20 грн.

Outcome: approved