Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-29 00:00:00

Позивач - Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» звернулося до суду з позовом шляхом пред`явлення позовної заяви до [PERSON] , яким просить стягнути з останнього на користь позивача суму заборгованості за спожиту теплову енергію у розмірі 184267,55 гривень та судовий збір у розмірі 2270 гривень. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [PERSON] на праві власності належать нежитлові приміщення у житловому будинку N?10 за адресою смт. Пісочин. в`їзд Набережний з централізованою системою опалення, теплопостачання якого здійснює КП «Харківські теплові мережі». Система опалення зазначених приміщень є невід`ємною частиною централізованої системи опалення житлового будинку, тому при подачі теплової енергії у централізовану систему опалення житлового будинку одночасно опалюється нежитлове приміщення відповідача. Постачання теплової енергії у житловий фонд на потреби опалення здійснюється на підставі розпоряджень місцевих органів влади про початок та закінчення опалювального сезону. КП «Харківські теплові мережі» здійснювало постачання теплової енергії у житловий будинок, де розташовані нежитлові приміщення відповідача. в опалювальних сезонах 2018-2019,2019-2020, 2020-2021 років. У порушення статті 24 Закону України "Про теплопостачання" відповідач не уклав договір на постачання теплової енергії та безпідставно отримував теплову енергію за рахунок позивача, яку позивач подає у централізовану систему опалення житлового будинку. де розташовані нежитлові приміщення відповідача. Розрахунок вартості спожитої теплової енергії по нежитлових приміщеннях. розташованих у будинках, оснащених будинковими приладами обліку теплової енергії, здійснюється згідно їх показань (з урахуванням теплових втрат від наружної стіни будинку до місця установки приладу обліку відповідно до п. 7.2.43 Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж. затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України від 14.02.2007 N? 71), які розподіляються між власниками нежитлових приміщень пропорційно тепловим навантаженням (п. 23 Правил користування тепловою енергією. затверджених постановою КМУ віл 03.10.2007 N? 1198), а між власниками житла пропорційно площам квартир ( п.12 Правил надання послуг з централізованого опалення постачання холодної та гарячої води і водовідвелення, затверджених постановою КМУ від 21.07.2005 N? 630). У зв?язку з тим, що житловий будинок, у якому розташовані нежитлові приміщення відповідача, оснащений приладом обліку теплової енергії, розрахунок вартості спожитої відповідачем теплової енергії на потреби опалення здійснювався відповідачем згідно показань приладу обліку, встановленого у будинку, з урахуванням максимального теплового навантаження на нежитлові приміщення відповідача, виконаного згідно з нормативним документом «Норми та вказівки по нормуванню витрат палива та теплової енергії на опалення житлових та громадських споруд, а також на господарсько-побутові потреби в Україні» КТМ 204 України 244-94. За період користування станом на липень 2021р. (у тому числі донарахування за період жовтень 2018-квітень 2021 р.р.) у відповідача виникла заборгованість на суму 184 267,55 грн. Відповідачу направлялися рахунки-фактури за спожиту теплову енергію, що до цього часу не сплачені. Факт споживання відповідачем теплової енергії на потреби опалення приміщення підтверджується актами про підключення опалення N?177/8471 від 25.10.2018р., N?177/10258 від 24.10.2019р.. N?177/12138 від 20.10.2020 та актами про відключення опалення N?1 77/9429 від 09.04.2019р., N?177/11127 від 08.04.2020р.. N?177/13077 від 12.04.2021р. складеними представниками позивача. Акти на підключення та відключення опалення підписані та скріплені печатками уповноважених представників КП «Харківські теплові мережі» балансоутримувача цих будинків КП «Жилкомсервіс». Факт споживання теплової енергії підтверджується актами обстеження системи теплоспоживання об?єкта N?177/1993 від 12.07.2021 р. Перевірочний розрахунок виконувався згідно службової записки Холодногірської філії вх.No C-2989/55 від 14.07.2021р., для відшкодування збитків підприємству за спожиту теплову енергію без договору. Крім того, на підставі ст.625 ЦК України, відповідачу нараховано інфляційні втрати в сумі 366,47 грн. та 3% річних в сумі 329,70 грн. У відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначив, що позивача було проінформовано викликом-повідомленням вих. №1072 від 17.12.2022 р. про проведення вимірів температури в приміщеннях цокольного поверху житлового будинку [ADDRESS] , про що мається штамп Позивача на повідомленні, датований 17.02.2022 р. о 09 год. 20 хв. Про час та місце проведення замірів температур завчасно було проінформовано телефоном представника позивача в даній справі та контролера теплових мереж, відповідального за даний житловий будинок. Позивач від участі в замірах температури відмовився, участі в них не брав, хоча був проінформований належним чином та мав можливість взяти участь в перевірці. На підставі акту перевірки температурного режиму (вимірів температури) в нежитлових приміщеннях цокольного поверху житлових будинків в смт Пісочин Харківського району від 18.02.2022 року, середня температура в цокольному поверсі 2-го під`їзду житлового будинку по [ADDRESS] становить 12,9 градуса. Відповідач [PERSON] є власником нежитлових приміщень цокольного поверху загальною площею 148,4 м2 в житловому будинку по [ADDRESS] . Даний факт підтверджується інформаційною довідкою Позивача, наданою у позові (А.С. 5). Згідно до Порядку проведення технічної інвентаризації, затвердженого постановою КМУ від 12.05.2023 №488 та Інструкції про порядок проведення інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої Наказом Держбуд України від 24.05.2001 №127, обстеження та оцінка технічного стану наявних об`єктів нерухомого майна проводиться шляхом технічної інвентаризації зі складанням технічного паспорту об`єкту. Згідно матеріалів технічної інвентаризації, а саме технічного паспорту №23601356 (реєстровий №2-93), складеного КП «Харківське районне бюро технічної інвентаризації», в розділі IV «Характеристики будинку, господарських будівель та споруд» в стовбці 14 «Вид опалення» наявна відмітка про відсутність опалення в приміщенні. Факт відсутності опалення в приміщенні прямо зазначено в інвентаризаційному документі на дане приміщення. Житловий будинок [ADDRESS] збудовано за типовим проектом «Мобіль» серії 182. Опалення приміщень підвального (цокольного) поверхів даного будинку проектом не передбачено. Технічне підпілля не опалюється, а температурний режим в ньому не регулюється. Дані обставини підтверджуються відповіддю розробника проектної документації житлових будинків «Мобіль» серії 182 ПАТ «Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву`від 15.02.2022 р. №01-35 та відповіддю замовника та підрядника будівництва житлового будинку [ADDRESS] Приватного акціонерного товариства «Куряжський домобудівельний комплекс» від 08.02.2022 р. №30. Тому вимога оплати витрат теплової енергії за неопалюване приміщення, температурний режим в якому становить 12,9 градусів за Цельсієм при температурі зовнішнього повітря 10 градусів за Цельсієм, є безпідставною вимогою, яка не може бути задоволена. В приміщеннях відсутні радіатори опалення, що підтверджується актом перевірки температурного температурного режиму від 18.02.2022 р., листом вих. 1070 від 08.02.2022 р., який отримано Позивачем 09.02.2022 р. Недоліки термоізоляції труб було запропоновано усунути власнику даних мереж, оскільки Відповідач не є а ні власником, а ні балансоутримувачем транзитних трубопроводів мережі опалення та гарячого водопостачання будинку. Центральне опалення в приміщеннях Відповідача відсутнє, як і опалювальні прибори, а теплові втрати при транзиті тепла є або нормативними або спричинені неналежною експлуатацією трубопроводів саме Позивачем. Тобто, неопалювальні приміщення цокольного поверху неможна вважати приміщеннями з централізованим опаленням. Якщо система опалення приміщення Відповідача відповідає проектному рішенню (підтверджується записом в технічному паспорті об`єкту), то приміщення не опалюється а Відповідач не є споживачем теплової енергії. Правила користування тепловою енергією, затверджені Постановою КМУ від 03.10.2007 р. №1198, визначають взаємовідносини лише між теплопостачальними організаціями та споживачами теплової енергії. В позовній заяві помилково вказано, що будинок по [ADDRESS] обладнано лічильником тепла (аркуш 4 абзац 2), однак в матеріалах справи не надано жодної інформації про лічильник та його покази, а розрахунок суми позову зроблено не на підставі даних лічильника (дані лічильника поділити між усіма користувачами у будинку), а на підставі розрахунку втрат теплової енергії неізольованими трубами. Тому необхідне уточнення позивача щодо показників якого саме лічильника теплової енергії йдеться у позовній заяві та розрахунку заборгованості чи уточнення щодо розрахунку заборгованості саме за теплові втрати транзитних мереж. Позивачем помилково зазначено, що в приміщенні наявні радіатори опалення аккорд в приміщеннях відсутні будь-які опалювальні прилади. Так, в акті зазначено, що температура всередені приміщень становить +18 градусів за Цельсієм, а як встановлено під час перевірки температурного режиму, температура повітря всередині приміщень становить 12,9 градусів за Цельсієм при температурі зовнішнього повітря +10 градусів за Цельсієм. Так, в акті не визначено матеріал трубопроводів щодо яких обраховується тепловіддача. Довідник проектувальника за 1964 рік та Довідник з теплопостачання та вентиляції за 1976 рік не містять показників розсіювання тепла пластиковими трубопроводами, а лише сталевими. Тому врахування в розрахунку пластикових трубопроводів ДУ20, ДУ25 та ДУ32 мм призводить до неправильних результатів та помилковості акту. У відповіді на відзив представник позивача зазначає, що Постановою Верховного суду України від 22 грудня 2020 року по справі № 311/3489/18 визначено, що споживач, який відключений від системи централізованого опалення, зобов`язаний брати участь у загальних витратах на опалення, зокрема, місць загального користування. Таким чином, нарахування теплопостачальними організаціями оплати за послуги з опалення місць загального користування співвласникам будинку, які відключені від систем централізованого опалення, законодавчо обґрунтовані та носять обов`язковий характер. Транзитні трубопроводи внутрішньобудинкової системи опалення, які проходять через квартиру і не відключені від загальної системи центрального опалення призначені для функціонування внутрішньобудинкових систем. Для розрахунку транзитних трубопроводів внутрішньобудинкової системи опалення у будинку нарахування проводиться, як для стояків, які є ізольованими і виконують функцію транспортування теплоносія до опалювальних приміщень. Відсутність письмового договору між відповідачем та КП Харківські теплові мережі не є підставою для неоплати заборгованості за спожиту теплову енергію. Обґрунтованість та законність позовних вимог позивача підтверджується рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 28 березня 2024 року № 642/6892/20 за позовом КП «Харківські теплові мережі» до відповідача - [PERSON] , яким суд задовільнив позовні вимоги позивача про стягнення заборгованості за спожиту відповідачем теплову енергію. Крім того, законність і обґрунтованість позовних вимог КП «Харківські теплові мережі» підтвердили Постанови Харківського Апеляційного Суду від 19.02.2024 року № 619/2164/23 та № 638/9340/20 від 03.04.2024, Постанова Полтавського Апеляційного Суду по аналогічній справі від 07.05.2024 року № 545/4510/22. В запереченнях на відповідь на відзив представник позивача зазначає, що суміжні житлові квартири, сам житловий будинок, суміжні опалювальні приміщення не є елементами центрального опалення, а звичайні теплові втрати від цих об`єктів нерухомості не можуть вважатися послугою з постачання теплової енергії для власника суміжного об`єкту нерухомості. Щодо наявності в приміщеннях відповідача металевих труб, зазначених в акті обстеження, слід зазначити, що даний акт складено без участі відповідача, без виклику та під час незаконного проникнення до приватної власності відповідача. Тому до складеного акту й висновків з нього слід застосовувати правову доктрину плодів отруйного дерева. Окрім незаконності акту позивача, він ґрунтується на хибному припущенні, що саме Відповідач несе обов`язок щодо підтримання належного стану теплоізоляції трубопроводів в підвалі будинку. Відповідно до пункту 6 частини першої статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, належить до спільного майна багатоквартирного будинку. Враховуючи викладене та положення частини першої статті 5 зазначеного Закон спільне майно багатоквартирного будинку, зокрема, внутрішньобудинкові системи теплопостачання та постачання гарячої води багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників багатоквартирного будинку. Представником відповідача надано додаткові пояснення, в яких зазначено, що [PERSON] є власником нежитлових приміщень цокольного поверху загальною площею 148,4 м2 в житловому будинку по [ADDRESS] . Згідно матеріалів технічної інвентаризації, а саме технічного паспорту №23601356 (реєстровий №2-93), складеного КП «Харківське районне бюро технічної інвентаризації», в розділі IV «Характеристики будинку, господарських будівель та споруд» в стовбці 14 «Вид опалення» наявна відмітка про відсутність опалення в приміщенні. Факт відсутності опалення в приміщенні прямо зазначено в інвентаризаційному документі на дане приміщення. Акт обстеження нежитлових приміщень складений за відсутності Відповідача та його попередження про складання даного акту, а тим більше без огляду нежитлових приміщень. Акт обстеження Відповідачем не підписувався. Акти підключення/відключення споживача до джерела теплової енергії були складеними без участі Відповідача. Вказані акти Відповідач не підписував та не підписував акти звіряння. Технічне підпілля не опалюється, про що свідчить відповідь розробника проектної документації житлового будинків «Мобіль» серії 182 ПА «Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будивництву» (ПАТ Київ ЗНДІЕП) від 15.02.022 № 01-35 та відповідь замовником та підрядником будівництва ПАТ «Куряжський домобудівельний комплекс». Розрахунок теплового навантаження на опалення виконаний позивачем без посилання на первинну технологічну документацію (проектів споруд, технологічних регламентів та інструкцій), а також паспортні дані технологічного та енергетичного обладнання. На виклик-повідомлення відповідача вих. №1072 від 17.02.2022 про проведення вимірів температури у нежитлових приміщеннях Позивач не з`явився. Згідно акту перевірки температурного режиму (вимірів температури) складеного 18.02.2022 середня температура цокольного приміщення становить 9,3 градусів вище нуля за цельсієм. Окремий прилад обліку в спірному нежитловому приміщенні відсутній. При цьому, згідно приписів п. 1 р. ІІ Методики № 315 (в реакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), для приміщень з індивідуальним опаленням та неопалюваних приміщень здійснюється розподіл теплової енергії, що надходять у ці приміщення від транзитних ділянок неізольованих трубопроводів внутрішньо будинкових систем опалення та ГВП, о прокладені у цих приміщеннях, відповідно до п. 4 р. V Методики. У відповідності до п. 4 розділу V Методики № 315 (у відповідній редакції від 22.11.2018) Обсяг теплової енергії, який надходить від ділянки неізольованого транзитного трубопроводу до неопалюваного приміщення або приміщення з індивідуальним опаленням, в якому є ділянка такого трубопроводу, у тому числі частина стояка, або обладнання внутрішньо будинкової системи опалення (Qопінд.ф.с), визначається розрахунком або за результатом енергетичного аудиту або обстеження інженерних систем цього приміщення. КТМ 204 України 244-94 може застосовуватися для розрахунку теплового навантаження лише окремої житлової або громадської будівлі (споруди) і не може застосовуватися для визначення теплового навантаження окремо для приміщення, яке немає окремої від будинку системи опалення і є складовою частиною будинку. В додаткових письмових поясненнях представник позивача зазначає, постачання теплової енергії на потреби опалення у житлові будинки здійснюється на підставі розпоряджень місцевих органів влади про початок та закінчення опалювального сезону в 2017-2021р. Факт споживання відповідачем теплової енергії на потреби опалення приміщень підтверджується актами про підключення та відключення опалення на початку та прикінці опалюваного сезону до житлових будівель в цілому. Вищезазначені акти на підключення та відключення опалення підписані та скріплені печатками уповноважених представників КП «Харківські теплові мережі» та балансоутримувача будинку. Виходячи з норм чинного законодавства України, відсутність між сторонами договору не може слугувати підставою для звільнення споживача від оплати отриманих послуг, що підтверджується практикою Верховного Суду. Зазначена практика правозастосування правових норм у сфері оплати житлово- комунальних послуг є сталою (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі 712/8916/17, постанови Верховного Суду від 15 березня 2018 року у справі № 401/710/15-ц, від 18 вересня 2019 року у справі № 369/3682/16-ц, від 07 лютого 2024 року у справі № 372/2236/21), постанова Верховного Суду від 20.11.2024 у справі № 463/6799/18. За адресою: [ADDRESS] , розташований 9-ти поверховий житловий будинок, який підключений до централізованих мереж КП «Харківські теплові мережі». Нежитлові приміщення цокольного поверху 1-2 під`їзду XV, XVI, XVII, XVIII, CXX, I, II, III, IV, XVI загальною площею 148,40 кв.м. в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] на праві власності належать [PERSON] відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідним актом встановлено, що через нежитлові приміщення, проходять транзитний подаючий горизонтально прокладений трубопровід внутрішньобудинкової системи опалення Ду=159мм, L =37,80 м та зворотній трубопровід Ду=159мм, L =18,80 м, подаючий Ду=100мм, L =5,20 м та зворотній Ду=100мм, L =5,20 м, внутрішньобудинковий: горизонтально прокладений зворотній трубопровід з пластику Дн=40мм, L =3,40 м та подаючий Дн=40мм, L =3,40 м(система опалення); вертикально прокладений зворотній трубопровід системи опалення з пластику Дн=25мм, L =2,20 м горизонтально прокладений зворотній трубопровід системи опалення, з пластику Дн=32мм, L =3,40 м, транзитний подаючий горизонтально прокладений трубопровід системи гарячого водопостачання Ду=159мм, L =18,80 м та зворотній трубопровід Ду=100мм, L =18,80 м, зворотній трубопровід системи гарячого водопостачання Ду=60мм, L =5,20 м. Опалювальні прилади «Акорд» двохрядний 1,30х0,3 1 одиниця, підключений до внтрішньобудинкової системи опалення. Усі трубопроводи, які проходять через вказані нежитлові приміщення централізованої системи опалення неізольовані. Акти обстеження є доказом належності в нежитловому приміщенні відповідача опалення, яке надається йому через трубопроводи системи опалення. Оскільки відповідачем по справі не було виконано приписи акту обстеження системи теплоспоживання, а саме: забезпечити наявність проекту теплоспоживання (розрахунок теплового навантаження) виконаний організацією, розрахунок кількості спожитої відповідачем за спірний період теплової енергії виконаний позивачем відповідно до розрахунку теплового навантаження № ВКТ/345 від 19.07.2021р, року, де ураховуються: Загальна площа приміщень 148,40м3, Температури в середині приміщення t=18C; Опалювальні прилади: Типа «Акорд» двух рядний 1,30х0,3м 1 шт., тощо. Потім, з урахуванням теплового навантаження КП «Харківські теплові мережі» вираховується розрахунок вартості спожитої теплової енергії по нежитлових приміщеннях. Відповідачу по справі неодноразово були зроблені приписи стосовно того, що в разі не погодження з тепловим навантаженням він може виконати розрахунок теплового навантаження в незалежній організації, яка має ліцензію на виконання даного різновиду робіт, що підтверджується приписами в акті обстеження від 12.07.2021 № 177/1993. Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які відомості щодо звернення відповідача до такої проектної організації з приводу вищевказаних питань. Отже, відповідач не скористався своїм правом за всі ці роки зробити власний розрахунок теплового навантаження. Позивачем по справі до суду першої інстанції було надано розрахунок нарахувань за вартість спожитої теплової енергії на потреби опалення без укладання договору. Розрахунки нарахувань та заборгованості знаходяться в матеріалах справи. Факт наявності теплопостачання в приміщеннях Відповідача, які входять до єдиної системи теплопостачання багатоквартирного будинку, є підставою для нарахування за фактично спожиту теплову енергію. На виконання Меморандуму виконавчим комітетом Харківської міської ради було прийняте рішення від 27.10.2021 № 872 (із змінами, внесеними рішенням від 30.12.2021 № 1051), яке зобов`язувало КП Харківські теплові мережі з 06.10.2021 та протягом опалювального періоду 2021/2022 року застосовувати тарифи для категорії населення у розмірах, що не перевищують розмір тарифів на послуги з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, що діяли в кінці опалювального сезону 2020/2021 років. Тож, в період заборгованості не могла бути застосована Методика розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 17 листопада 2021 року провадження у справі відкрито. Суд вирішив проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Розпорядженням голови Верховного Суду від 08.03.2022 за N 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ, територіальна підсудність справ Харківського районного суду Харківської області та визначена за Полтавським районним судом Полтавської області. На підставі ухвали Полтавського районного суду Полтавської області від 08 листопада 2023 р. дану справу передано до Харківського районного суду Харківської області для розгляду. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 01 лютого 2024 р. дану справу прийнято до провадження судді Савченка Д.М. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 29 квітня 2024 р. забезпечено проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Представник позивача в судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомив. Представник відповідачки в судовому засіданні заперечував проти позову, вважав його безпідставним. Суд, дослідивши матеріали справи та з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, встановив наступне. [PERSON] на праві власності належать нежитлові приміщення у житловому будинку N?10 за адресою смт. Пісочин. В`їзд Набережний, що складаються з нежитлових приміщень цокольного поверху 1-2 під`їзду XV, XVI, XVII, XVIII, CXX, I, II, III, IV, XVI загальною площею 148,40 кв.м. що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 31.05.2021. Суду надано акти про підключення опалення N?177/8471 від 25.10.2018р., N?177/10258 від 24.10.2019р.. N?177/12138 від 20.10.2020 та актами про відключення опалення N?177/9429 від 09.04.2019р., N?177/11127 від 08.04.2020р.. N?177/13077 від 12.04.2021р., за адроесою: в-д Набережний 10, складеними представниками позивача. Акти на підключення та відключення опалення підписані та скріплені печатками уповноважених представників КП «Харківські теплові мережі» балансоутримувача цих будинків КП «Жилкомсервіс». В акті обстеження системи теплоспоживання об`єкту №177/1993 від 12.07.2021 було встановлено наявність у належних відповідачу нежитлових приміщеннях цокольного поверху за адресою: [ADDRESS] , опалювального приладу «Акорд» двухрядного у кількості 1 шт., та підключення зазначеного приладу до внутрішньобудинкової системи, якщо зазначене приміщення на момент обстеження було зачинено (про що зазначено в акті №177/1993 від 12.07.2021) , тобто доступу до нього особи, які проводили обстеження, не мали. Крім того, відповідним актом №177/1993 від 12.07.2021 встановлено, що через нежитлові приміщення, проходять транзитний подаючий горизонтально прокладений трубопровід внутрішньобудинкової системи опалення Ду=159мм, L =37,80 м та зворотній трубопровід Ду=159мм, L =18,80 м, подаючий Ду=100мм, L =5,20 м та зворотній Ду=100мм, L =5,20 м, внутрішньобудинковий: горизонтально прокладений зворотній трубопровід з пластику Дн=40мм, L =3,40 м та подаючий Дн=40мм, L =3,40 м(система опалення); вертикально прокладений зворотній трубопровід системи опалення з пластику Дн=25мм, L =2,20 м горизонтально прокладений зворотній трубопровід системи опалення, з пластику Дн=32мм, L =3,40 м, транзитний подаючий горизонтально прокладений трубопровід системи гарячого водопостачання Ду=159мм, L =18,80 м та зворотній трубопровід Ду=100мм, L =18,80 м, зворотній трубопровід системи гарячого водопостачання Ду=60мм, L =5,20 м. Опалювальні прилади «Акорд» двохрядний 1,30х0,3 1 одиниця, підключений до внтрішньобудинкової системи опалення. Представником позивача обрахована заборгованість, що утворилась за відповідачем станом на липень 2021р. (у тому числі донарахування за період жовтень 2018-квітень 2021 р.р.) на суму 184 267,55 грн. Вказаний розрахунок проведено з використанням величини теплового навантаження 0,02277 Гкал/год. Перевірочний розрахунок тепловіддачі проведено на підставі вихідних даних, які містяться в Акті обстеження № 177/1993,1994 від 12.07.2021, виходячи з наявності у приміщенні опалювального приладів типу «Акорд» двох-рядного розмірами 1,30 х 0,3 м в кількості 1 шт., поверхні нагріву опалювального приладу типу «Акорд» двох-рядного L 1300 2,94 екм, температури у приміщенні +18оС. Акт обстеження системи теплоспоживання об`єкту № 177/1993, 1994 від 12.07.2021 (а.с. 15, 16) не містить відомостей про температури у приміщенні. Відповідно до акту перевірки температурного режиму (вимірів температури) в нежитлових приміщеннях цокольного поверху житлових будинків в смт Пісочин Харківського району від 18.02.2022 року, складеного ФОП [PERSON] від обслуговуючої організації, [PERSON] від власника нежитлових приміщень, [PERSON] депутат Пісочинської с/р, середня температура в цокольному поверсі 2-го під`їзду житлового будинку по [ADDRESS] становить 12,9 градуса. Відповідачу направлялися рахунки-фактури за спожиту теплову енергію за вих.№21/45-209 від 16.07.2021 Опалення приміщень підвального (цокольного) поверхів будинку N?10 за адресою смт. Пісочин. В`їзд Набережний проектом не передбачено. Технічне підпілля не опалюється, а температурний режим в ньому не регулюється. Дані обставини підтверджуються відповіддю розробника проектної документації житлових будинків «Мобіль» серії 182 ПАТ «Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву» від 15.02.2022 р. №01-35 та відповіддю замовника та підрядника будівництва житлового будинку [ADDRESS] Приватного акціонерного товариства «Куряжський домобудівельний комплекс» від 08.02.2022 р. №30. Суд на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні доказів прийшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Комунальне підприємство "Харківські теплові мережі" надає послуги з централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання, згідно Закону Україні "Про житлово-комунальні послуги" та Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21липня 2005року №630 (що діяли на час виникнення спірних правовідносин), що регулюють відносини між суб`єктом господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальних послуг (виконавець), і фізичної та юридичного особою (споживач), яка отримує або має намір отримувати послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води. Відповідно до п.6 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальним споживачем є фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Згідно з п.п. 1, 5 ч. 2 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний: укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом; оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Частиною 1 статті 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Отже, відсутність письмово оформленого договору з постачальником послуг не позбавляє споживача обов`язку оплачувати надані послуги. Верховний Суд України у правовій позиції, яка висловлена в постанові від 20 квітня 2016 року по справі №6-2951цс15 роз`яснив, що, хоч у ч. 1 ст.19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» й передбачено, що відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах, проте відповідно до п. 1 ч. 1 ст.20Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг. Такому праву прямо відповідає визначений п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Отже, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі». Отже, відсутність договору у разі фактичного користування послугою не дає підстав не оплачувати її або оплачувати лише частково. Згідно п. 18 «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21липня 2005року за№630 (яка діяла на час виникнення спірних правовідносин), розрахунковим періодом для оплати послуг, якщо інше не визначено договором, є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем), якщо договором не встановлено інший строк. Відповідно до положень ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зокрема, статтею 625 ЦК України врегульовано правові наслідки порушення грошового зобов`язання. Так, відповідно до наведеної норми боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно із ч.ч. 1, 2 ст.614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 639 ЦК України передбачено, що договір може бути укладений у будь якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Статтею 638 ЦК України встановлено, що договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції другою стороною та вважається укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору Відповідно до частини 2 статті 642 ЦК України якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товар, надала послуги, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця діє є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. На підтвердження своїх вимог позивачем надано Розрахунок нарахувань по фізичній особі [PERSON] , згідно з яким вартість нарахувань за теплову енергію у належному відповідачці нежитловому приміщенню за період з жовтня 2018 року по квітень 2021 року складає 184 267,55 грн. (а.с. 6). Вказаний розрахунок проведено з використанням величини теплового навантаження 0,02277 Гкал/год, яка визначена у Перевірочному розрахунку тепловіддачі опалювальних приладів та неізольованих трубопроводів опалення, прокладених в нежитлових приміщеннях цокольного поверху споживача ФО [PERSON] , розташованих у житловому будинку (1-2 під`їзди) за адресою: в-д [ADDRESS] (далі перевірочний розрахунок тепловіддачі, а.с. 17). У свою чергу перевірочний розрахунок тепловіддачі проведено на підставі вихідних даних, які містяться в Акті обстеження № 177/1993,1994 від 12.07.2021, зокрема, виходячи з наявності у приміщенні опалювального приладів типу «Акорд» двох-рядного розмірами 1,30 х 0,3 м в кількості 1 шт., поверхні нагріву опалювального приладу типу «Акорд» двох-рядного L 1300 2,94 екм, температури у приміщенні +18оС. Водночас зі змісту Акту обстеження системи теплоспоживання об`єкту № 177/1993, 1994 від 12.07.2021 (а.с. 15, 16) не вбачається вказівок на температуру у приміщенні. Крім того, у тексті Акту обстеження зазначено, що на момент обстеження нежитлове приміщення було зачинено. У зв`язку з наявністю суперечностей у наданих позивачем письмових доказах судом на підставі статті 10 ЦПК України двічі направлялись останньому листи з пропозицією надати інформацію, яким чином при складенні Акту обстеження №177/1993, 1994 від 12.07.2021 було встановлено наявність у приміщенні опалювального приладу типу «Акорд», підключеного до системи теплопостачання будинку, якщо нежитлове приміщення на момент складання акту було зачинено. Відповіді на вказані листи позивачем суду не надано. Враховуючи викладене, у суду виникають обгрунтовані сумніви щодо достовірності наведених у перевірочному розрахунку тепловіддачі даних про температуру повітря у приміщенні +18оС та наявності підключеного до системи опалення будинку опалювального приладу типу «Акорд» двох-рядного з поверхнею нагріву 2,94 екм, внаслідок чого є сумнівною достовірність розрахованої величини тепловіддачі приміщення 0,02277 Гкал/год, яка у свою чергу використана при складанні Розрахунку нарахувань за теплову енергію по відповідачу у сумі 184 267,55 грн. Збирання доказів у цивільних справах за загальним правилом не є обов`язком суду, а загальне правило щодо розподілу функцій сторін та суду у доказовій діяльності випливає із системного тлумачення положень ЦПК. Так, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. У даному випадку температура повітря у приміщенні має фундаментальне значення для проведення розрахунку та розподілення спожитих обсягів газу. Оскільки у суду відсутня можливість самостійно здійснити розрахунок тепловіддачі опалювальних приладів у нежитловому приміщенні відповідача та відповідно розрахунок вартості нарахувань за спожиту теплову енергію, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні позовних вимог через ненадання позивачем належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів на підтвердження своїх вимог. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, оскільки суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, судові витрати залишаються за рахунок позивача.

Outcome: dismissed