Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-30 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом, який мотивовано тим, зокрема, що [INFO] померла рідна матір позивача [PERSON] , яка до дня своєї смерті проживала у м.Могилів-Подільський Могилів-Подільського району Вінницької області. Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з 67/300 частки будинку під [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем за законом першої черги. [PERSON] звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак їй було відмовлено, у зв`язку з тим, що нею було пропущено строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що строк нею було пропущено з поважних причин, оскільки у період з 01.06.2022 по 14.06.2022 вона хворіла, у зв`язку з чим не мала можливості звернутись до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене вище, позивач просить суд надати їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 27.10.2025 відкрито загальне провадження у справі та розпочато підготовче провадження у справі. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 26.11.2025 витребувано у приватного нотаріуса витяг із спадкового реєстру щодо складання заповітів чи спадкових договорів, виданих свідоцтв про право на спадщину та за наявності належним чином завірених копії документів зі спадкової справи до майна померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 24.12.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 22.01.2026 визнано потрібним, щоб позивач або її представник надали суду особисті пояснення по суті спору щодо обставин викладених у мотивувальній частині ухвали суду. Позивач в судове засідання не з`явився. Представник позивача подав до суду заяву про проведення розгляду справи без їх участі. Позовні вимоги підтримав. Представник відповідача в судове засідання не з`явилась. Подала до суду заяву про проведення розгляду справи без її участі. При вирішенні даного спору покладалась на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності суд встановив таке. Встановлено, що 25.08.1973 [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] . Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». Дана обставина підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00057109613 від 14.03.2026. [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (записи в якому здійснено російською мовою). 20.01.1978 шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. Після реєстрації розірвання шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». Вказана обставина підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію розірвання шлюбу №00057107723 від 14.03.2026. 30.07.1994 [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] . Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». Дана обставина підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до довідки виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради №411 від 07.10.2025 [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . На день смерті вказаної особи, за даною адресою також були зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Представник позивача у своїй заяві від 24.02.2026 надав додаткові пояснення, в яких зазначив, що [PERSON] та [PERSON] це чоловік та син позивача. [PERSON] це власниця 33/100 частки іншої частини будинку, а [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] це її мати, чоловік та син відповідно. Відповідно до договору міни посвідченого державним нотаріусом Могилів-Подільської міської державної нотаріальної контори 08.08.2011 [PERSON] є власником частки 67/300 домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . Вказана вище обставина також підтверджується витягом про державну реєстрацію прав КП «Могилів-Подільське МБТІ» №31037298 від 19.08.2011. З листа приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Серебрякової Ю.В. №195/01-16 від 08.10.2025 слідує, що позивач не може оформити свої спадкові права, оскільки заяву про прийняття спадщини після померлої [PERSON] у встановлений законом строк не подала. Також відповідно до листа приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Серебрякової Ю.В. №232/01-16 від 02.12.2025 спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заводилась. Позивач стверджує, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки у період з 01.06.2022 по 14.06.2022 роки хворіла. Як слідує з довідки КНП «Могилів-Подільський міський ЦПМСД» №191 від 16.10.2025 [PERSON] перебувала на лікуванні у період з 01.06.2022 по 14.0.2022. За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. При вирішенні справи суд зважає на те, що згідно вимог ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 26.06.2024 у справі №686/5757/23 (провадження № 14-50цс24). Враховуючи вказані вище обставини справи, зміст доказів, та те, що доводи позивача знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду справи, за відсутності будь-яких заперечень від представника відповідача, яка належним чином повідомлена про судовий розгляд, суд вважає, що позивач, як спадкоємець за законом має право на визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] . Враховуючи вимоги ч.3 ст.1272 ЦК України достатнім строком суд вважає один місяць, з дня набрання рішенням законної сили, як про це просить сама позивач.

Outcome: approved