Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-25 00:00:00

Банк в особі представника Шкапенко О.В., 18.12.2025 звернувся в суд з позовом до [PERSON] про стягнення 70 807 грн. 37 коп. боргу за кредитним договором № б/н від 22.08.2024. Позов обґрунтовує тим, що між позивачем та відповідачем 22.08.2024 укладено договір № б/н, згідно умов якого позивач надав відповідачу 23 000 грн. кредиту у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, строком на 240 місяців, зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 40, 80 % на рік на залишок заборгованості. У порушення умов договору відповідач свої зобов`язання за таким належним чином не виконував, через що у нього перед позивачем виникла заборгованість, яка станом на 17.12.2025 склала 70 807 грн. 37 коп. з яких: 45 999 грн. 42 коп. - заборгованість за кредитом, 24 157 грн. 95 коп. - заборгованість за відсотками та 650 грн. пеня. Просив стягнути заборгованість за кредитним договором та судові витрати. Ухвалою судді від 23.12.2025 провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження. Представник АТ «А-БАНК» Шкапенко О.В. у клопотанні від 17.12.2025 просив про задоволення позову та розгляд справи за його відсутності, щодо заочного розгляду справи, не заперечив (а.с. 8). Відповідач [PERSON] , який належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з`явився, причини неявки не повідомив, відзиву не подав, тому згідно ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати справу за його відсутності в заочному порядку, на підставі наявних у справі доказів, про що не заперечив у клопотанні від 17.12.2025 представник позивача (а.с. 15, 20). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 означеного Кодексу, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до положень ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Із змісту заяви від 18.12.2025, із долучених до неї матеріалів, зокрема копії анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в «А-БАНК» від 22.08.2024, заяви про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 22.08.2024 з додатком, довідки про систему гарантування вкладів фізичних осіб, паспорту споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена», витягу з Умов та правил надання банківських послуг у АТ «А-БАНК», розрахунку заборгованості від 17.12.2025, виписки по картці, довідки за картами, довідки за лімітами, тарифів по картці «Зелена», виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, витягу з Державного реєстру банків, витягу із статуту АТ «А-БАНК» убачається, що 22.08.2024 між АТ «А-БАНК» та [PERSON] укладено кредитний договір № б/н, за умовами якого відповідач отримав від позивача кредит у сумі 23 000 грн. 00 коп. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, строком на 240 місяців, зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 40.8 % на рік на залишок заборгованості. Встановлений 22.08.2024 [PERSON] кредитний ліміт, з огляду на положення п. 2.1.1.1.3 Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку, з ініціативи Банку був неодноразово збільшений, що стверджується довідкою за лімітами від 17.12.2025. [PERSON] , не належним чином виконував взяті на себе зобов`язання за означеним кредитним договором, внаслідок чого у нього перед позивачем виникла заборгованість, яка станом на 17.12.2025 склала 70 807 грн. 37 коп. з яких: 45 999 грн. 42 коп. - заборгованість за кредитом, 24 157 грн. 95 коп. - заборгованість за відсотками та 650 грн. пеня. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Ураховуючи вищенаведене, а саме те, що [PERSON] внаслідок неналежного виконання умов укладеного 22.08.2024 між сторонами кредитного договору допустив заборгованість перед позивачем, позов слід задовольнити частково, стягнути з відповідача на користь позивача 70 157 грн. 37 коп. заборгованості за кредитним договором № б/н від 22.08.2024, з яких 45 999 грн. 42 коп. - заборгованість за кредитом та 24 157 грн. 95 коп. - заборгованість за відсотками. Підстав для стягнення з відповідача на користь позивача 650 грн. пені за кредитним договором № б/н від 22.08.2024, суд не убачає, з огляду на наступне. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). За ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частина друга статті 551 ЦК України). Позивач у позові від 18.12.2025 просить про стягнення з відповідача 650 грн. пені за кредитним договором № б/н від 22.08.2024. Разом з тим, відповідно до п. 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). У постанові Верховного Суду від 12.02.2025 у справі №758/5318/23 суд виснував щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що на кредитний договір розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України. Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: 1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; 2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; 3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 31.01.2024 у справі №183/7850/22. Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року на території України з 24 лютого 2022 року строком на 90 днів введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на даний час. Таким чином, ураховуючи перехідні положення ЦК України, вимога Банку в частині стягнення з відповідача на користь позивача пені за кредитним договором № б/н від 22.08.2024, задоволенню не підлягає. Відповідно до положень ст. 133, 141 ЦПК України, суд стягує з [PERSON] на користь позивача 2 400 грн. 16 коп. судового збору, пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial