Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-29 00:00:00

[PERSON] 21.01.2022 р. звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з позовом, в якому просила стягнути з Херсонської міської ради заподіяну їй шкоду, яка була завдана її транспортному засобу внаслідок падіння 20.11.2021 р. на її автомобіль аварійного дерева, в розмірі вартості відновлювального ремонту 227008,83 грн, а також моральну шкоду в розмірі 100000,00 грн, а також судові витрати на оплату висновку експерта 3 000,00 грн, правничу допомогу 20000,00 грн, суму сплаченого судового збору. В обґрунтування позову вказала, що у відповідь на її звернення до Херсонської міської ради її повідомлено, що інвентаризація дерев у межах комунальної території вулиць Херсона проводилася у 2018 та 2019 роках, в тому числі комунальної території вулиці Перекопська, тому вважає, що подія сталася через бездіяльність виконавчих органів місцевої влади. Випадок не визнаний страховим, тому шкоду зобов`язаний виплатити балансоутримувач, який відповідальний за спил аварійних дерев, а саме Херсонська міська рада. Моральна шкода заподіяна їй та її дітям, які знаходилися під час події в машині, як пошкодженням транспортного засобу, так і завданням шкоди здоров`ю, наслідком події були переживання, хвилювання, завданий психологічний стрес, вимушеним відвідуванням старшою донькою психолога для зниження рівня тривожності та подолання ознак посттравматичного стресового розладу. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.01.2022 року відкрито провадження по справі, вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, призначене підготовче засідання на 14.03.2022 р. 16.02.2022 р. від Херсонської міської ради надійшов відзив на позов, до якого додані докази його направлення позивачці [PERSON] за зазначеною нею у позові адресою для листування вкладення поштового відправлення зі штемпелем відділення Укрпошти від 07.02.2022 р. За вказаним відзивом Херсонська міська рада позов не визнає, оскільки дерево, яке впало на автомобіль позивачки не перебувало на балансовому обліку департаменту міського господарства міської ради, а також комунальних підприємств міста Херсона. Відповідно до графічної частини Правил благоустрою території, забезпечення чистоти та порядку в м.Херсоні, затверджених рішенням міської ради від 31.05.2011 р. № 221 територія, на якій знаходилося дерево, визначена як прилегла до установ та організацій. Відповідно до даних Публічної кадастрової карти України, земельна ділянка, на прилеглій території до якої знаходилося дерево, перебуває у приватній власності ПАТ «Таврійська будівельна компанія». У департаменті міського господарства Херсонської міської ради відсутні відомості щодо інвентаризації зелених насаджень землевласниками та землекористувачами, які розташовані по [ADDRESS] . Звернень щодо обстеження зелених насаджень на предмет їх аварійності за адресою [ADDRESS] не надходило, акти на видалення зелених насаджень не оформлювалися. Висновок експерта складений 29.12.2021 р., тоді як подія відбулася 20.11.2021 р., що викликає сумніви щодо пошкоджень. Позивачкою не надано доказів здійснення відновлювального ремонту. Висновок спеціаліста [PERSON] також не є належним доказом, оскільки відсутні підтвердження того спеціалістом в якій галузі вона є (відсутні ліцензія, договір, тощо). 24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб, який в подальшому було неодноразово продовжено. Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудну Херсонському міському суду Херсонської області. Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року. Після відновлення роботи суду, проведення інвентаризації, призначено продовження розгляду справи. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.09.2024 р. позовна заява [PERSON] залишена без розгляду. Вказана вище ухвала скасована постановою Херсонського апеляційного суду від 13.11.2024 р., справа направлена для продовження розгляду. Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області від 02.12.2024 р. справа прийнята в провадження, призначено підготовче засідання. Підготовче провадження закрите 01.04.2025, справа призначена до розгляду в судовому засіданні. 21.05.2025 р. від представника відповідача надійшла заява, в якій він зазначив, що позов Херсонська міська рада не визнає, оскільки вона не є належним відповідачем, оскільки дерево, яким пошкоджений транспортний засіб позивачки розміщене на території ПАТ «Таврійська будівельна компанія». 15.07.2025 р. від позивачки надійшли додаткові письмові пояснення, відповідно до яких Херсонська міська рада, яка від імені територіальної громади, відповідно до статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», є відповідальною за організацію благоустрою на території міста, та за організацію та забезпечення догляду та санітарного стану об`єктів благоустрою на території міста Херсона, у тому числі і щодо зелених насаджень на вул.Перекопській м. Херсон. Херсонська міська рада не надала доказів того, що ними визначено на конкурсних засадах балансоутримувача зелених насаджень, які розміщені вздовж вул. Перекопська або підприємство, з яким укладено договір про утримання та догляд за цими зеленими насадженнями. Відповідні докази, які б підтверджували виконання Херсонської міської ради покладених на неї зазначених функцій, відповідачами не надано. 15.10.2025р . після судових дебатів суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення та його проголошення в судовому засіданні 24.10.2025 р. о 13-00 год. Під час ухвалення рішення виявилася потреба з`ясування обставин щодо визначення належного балансоутримувача території на якій перебувало аварійне дерево та особи, відповідальної за утримання ділянки вулично-шляхової мережі, внаслідок чого за приписами ч.2 ст. 244 ЦПК України суд, не приймаючи рішення постановляє ухвалу про поновлення судового розгляду. Ухвалою від 24.10.2025 р. суд поновив судовий розгляд, в порядку ч.7 ст. 81 ЦПК України витребувані докази. Ухвалою судового засідання від 18.12.2025 року суд вирішив повернутися на стадію підготовчого провадження у справі №766/1160/22; залучити до участі у справі в якості третіх осіб ПАТ «Таврійська будівельна компанія» та Департамент міського господарства Херсонської міської ради. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.02.2026 закрите підготовче провадження, справа призначена до розгляду за суттю. В судове засідання позивачка не прибула, матеріали справи містять її заяву про розгляд справи у її відсутність. Представник відповідача в судовому засіданні 15.10.2025р. позов не визнав та дав пояснення, аналогічні викладеним у відзиві на позов, в подальшому подані заяви паро розгляд справи у його відсутність. Представники третіх осіб в судове засідання не прибули про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, пояснень щодо суті позовних вимог не надали. Судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. За схемою ДТП 20.11.2021 р. сталося ДТП по вулиці Перекопській, 207 у м.Херсоні, вид пригоди падіння дерева, учасник транспортний засіб BMW X3, номерний знак [NUMBER] , що належить [PERSON] , має існуючий страховий поліс, пошкодження: криша (дах) ТЗ, лобове скло, ліве бокове дзеркало, пошкоджено ліву та праву стойки ТЗ. В ДТП учасників 1, пасажирів - 2, транспортний засіб 1. Зі схеми ДТП вбачається, що пригода сталася на вулиці Перекопський напрямок руху транспортного засобу від перехрестя з провулком Янтарним в напрямку вул.Поповича. 20.11.2021 р. інспектором патрульної поліції Некряч В.В. в присутності директора Департаменту міського господарства Херсонської міської ради Лисенка В.М. проведено обстеження ділянки вулично-шляхової мережі по вулиці Перекопська, 207 у м.Херсоні, про що складений відповідний акт. Вказаним актом зафіксоване, що на покритті проїзної частини має: впавше дерево на проїзну частину дороги; дорожні знаки відсутні, є дорожня розмітка 1.1, 13, проїзна частина має недоліки вибоїни тріщини. За результатами обстеження ділянку визнано такою, що не відповідає безпеці дорожнього руху. З адвокатського запиту від 24.11.2021 р. та відповіді на нього Управління патрульної поліції в Херсонській області ДПП від 03.12.2021 р. № 161ад/41/23/01-2021 вбачається, що станом на 03.12.2021 відповідальна особа ділянки вулично-шляхової мережі не встановлена, направлені відповідні запити до установ. Суд не приймає до уваги лист від 01.12.2021 р. № 23-265-15/37-вих.1692 Херсонської міської ради про результати розгляду запиту на отримання публічної інформації редактору приватного підприємства «Телерадіокомпанія ВТВ Плюс» [PERSON] , оскільки запит суду не наданий, внаслідок чого відсутня можливість встановити про яке саме «вказане у запиті дерево» йде мова. З витягу з Державного земельного кадастру вбачається, що земельна ділянка по [ADDRESS] відноситься до земель промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення та має цільове призначення для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, включаючи оброблення відході, зокрема з енергогенеруючим блоком (кадастровий номер 6510136300:30:004:0082). Площа земельної ділянки 0,0761 га, право власності зареєстроване за ПАТ «Таврійська будівельна компанія». З кадастрового плану земельної ділянки вбачається, що вона межує з землею Херсоснької міської ради (вул.Перекопська). З листа Департаменту міського господарства Херсонської міської ради від 13.11.2025 р. вбачається, що графічна частина Правил благоустрою територій, забезпечення чистоти і порядку в м.Херсоні, затверджених рішенням Херсонської міської ради № 211 від 31.05.2011 неможливо, оскільки документація департаменту вкрадена та/або знищена, що підтверджується витягом з ЄРДР 12022231020000189 від 09.12.2022. Суд не приймає до уваги твердження сторони відповідача про те, що балансоутримувачем дерева, яке впало на автомобіль [PERSON] 20.11.2021 р. є ПАТ «Таврійська будівельна компанія», оскільки належних та допустимих доказів з цього приводі відповідачем не надано. Кадастровий план земельної ділянки не надає можливість встановити, що дерево, яке впало на автомобіль позивачки, знаходиться на «прилеглій до цих об`єктів території». Сторонами висновків експертів або інших спеціалістів з цього питання не надано. Крім того, з листа Управління патрульної поліції в Херсонській області № 7119/41/23/02-2025 від 21.11.2025 вбачається, що в Управлінні відсутня інформація щодо встановлення відповідальної особи за утримання ділянки вулично-шляхової мережі за фактом події від 20.11.2021 р. за участі транспортного засобу під керуванням водія [PERSON] через захоплення та подальше знищення документації, яка знаходилася в будівлі УПП в Херсонській області ДПП військовими рф. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до статті 5 Закону України «Про місцеве самоврядування» від 21.05.1997 №280/97-ВР система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду, сільську, селищну, міську раду, сільського, селищного, міського голову та виконавчі органи сільської, селищної, міської ради, старосту. Згідно до статті 10 зазначеного вище Закону міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами. Порядок формування та організація діяльності рад визначаються Конституцією України, цим та іншими законами, а також статутами територіальних громад. Статтею 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів від 06.09.2005 №2807-ІV визначено, що благоустрій населених пунктів це комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля. Пунктом 1 статті 13 цього Закону України встановлено, що до об`єктів благоустрою, крім інших, належать вулиці та прибудинкові території. Елементами (частинами) об`єктів благоустрою згідно зі статті 21 є: 1) покриття площ, вулиць, доріг, проїздів, алей, бульварів, тротуарів, пішохідних зон і доріжок відповідно до діючих норм і стандартів; 2) зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарнозахисних зонах, на прибудинкових територіях. Згідно зі статті 15 цього ж закону органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів. Підприємство та балансоутримувач забезпечують належне утримання і своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або можуть на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи та організації. Згідно з пункту 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України від 10.04.2006 №105, яким врегульовано питання утримання зелених насаджень у населених пунктах України (далі Правила), до елементів благоустрою віднесено, зокрема, зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Згідно з пунктів 5.1, 5.4, 5.5 зазначених Правил органи державної влади та органи місцевого самоврядування визначають на конкурсних засадах із числа спеціалізованих підприємств, організацій балансоутримувачів об`єктів благоустрою зеленого господарства державної та комунальної власності. На об`єктах державної чи комунальної власності межі закріпленої території та обсяги пайової участі визначають місцеві органи влади. Відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі цих об`єктів. Крім того, відповідно до розділу 12 Правил утримання з метою контролю за станом міських зелених насаджень балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. За даними обстежень складають відповідні акти. Рішенням Херсонської міської ради від 26.01.2021 № 66 «Про утворення департаменту міського господарства Херсонської міської ради, затвердження Положення про нього та внесення змін до загальної чисельності апарату Херсонської міської ради та її виконавчих органів» (далі Положення №66) було утворено Департамент міського господарства, до складу якого входить, зокрема, Управління комунального господарства, благоустрою та інфраструктури. Відповідно до розділу другого Положення №66 до основних завдань Департаменту належали (https://miskrada-ks.gov.ua/wp-content/uploads/2021/06/s66-2021.pdf), зокрема: - розробка та реалізація місцевих програм у галузі житлово-комунального господарства та енергетики, інфраструктури, благоустрою, діяльності транспорту і зв`язку, а також розподілу, обліку та приватизації житла, участь у реалізації відповідних державних програм; - участь у здійсненні контролю за дотриманням вимог чинного законодавства України у сфері благоустрою; - сприяння розвитку та поліпшенню стану благоустрою населених пунктів міської територіальної громади; - проведення конкурсів з визначення підприємств, установ та організацій (балансоутримувачів), відповідальних за утримання об`єктів благоустрою; - координація дій виконавчих органів Херсонської міської ради та створених нею комунальних підприємств, установ та організацій у сфері благоустрою населених пунктів міської територіальної громади; - проведення інвентаризації та паспортизації об`єктів благоустрою, розташованих на території населених пунктів міської територіальної громади, відповідно до плану, затвердженого виконавчим комітетом Херсонської міської ради; - розроблення схем благоустрою прилеглих або закріплених за суб`єктами господарювання територій, на яких планується здійснювати роботи з благоустрою, для затвердження виконавчим комітетом міської ради; - участь в організації та здійсненні благоустрою населених пунктів міської територіальної громади, озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян, забезпечення зовнішнього освітлення населених пунктів міської територіальної громади; - організація будівництва, реконструкції і ремонту об`єктів комунального господарства, у тому числі зовнішніх інженерних мереж, об`єктів благоустрою та житлових будинків; - організація державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства про дорожній рух та його безпеку, за діяльністю підприємств, установ, організацій, незалежно від форм власності та господарювання, щодо планування та виконання заходів з безпеки дорожнього руху, вимог екологічної безпеки; - управління об`єктами транспорту і зв`язку, що перебувають у комунальній власності міської територіальної громади, забезпечення їхнього належного утримання та ефективної експлуатації, необхідного рівня та якості послуг населенню. В порядку виконання цих функції Департамент здійснює організацію та контроль з виконання робіт із знесення, кронування та санітарної обрізки дерев, кущів, організацію робіт по догляду за об`єктами благоустрою, на території міста Херсона. Пунктом 7 частини першої статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. Відповідачем Херсонською міською радою не доведено, що балансоутримувачем території, на якій було розташовано аварійно дерево було на час події ПАТ «Таврійська будівельна компанія», так само доказів, що Департамент міського господарства Херсонської міської ради, який має статус юридичної особи, є балоансоутримувачем в цих правовідносин. Так, в ході судового розгляду встановлено, що дерево впало на проїзну частину вулиці Перекопська у м.Херсоні при нормальних погодних умовах, тобто воно знаходилося на прилеглій до проїзної частини дороги території. Згідно з п.9 ст.10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних, міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення контролю за станом благоустрою та утриманням територій, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, їх озелененням, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо. У ст.25, ч.1 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір про утримання та благоустрій прибудинкової території. Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади. Відповідно до п.3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житловокомунального господарства від 10.04.2006 №105, якими врегульовано питання утримання зелених насаджень, до елементів благоустрою віднесено, зокрема, зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Пунктом 5.5 вказаних правил передбачено, що відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є, зокрема, на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У ч.2 ст.1166 ЦК передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності, диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві. При цьому, організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень належить до відання саме відповідача, а тому обов`язок відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається на Херсонську міську раду як орган місцевого самоврядування. Стороною відповідача не спростовано, що падіння дерева пов`язане з неналежним виконанням заходів з благоустрою щодо контролю за належним станом дерев, не надано достеменних доказів того, що падіння дерева не пов`язане з неналежним виконанням відповідачем заходів з благоустрою. За умови належного виконання Херсонською міською радою своїх повноважень з організації та забезпечення догляду і санітарного стану зелених насаджень на закріпленій ним території падіння дерева могло б не статися. Таким чином, стороною відповідача не доведено відсутність вини у заподіянні шкоди а саме внаслідок падіння дерева на одній з центральних вулиць міста Херсона, де щодня проїздить біля 3000 автомобілів, що потребує підвищеного та ретельного виконання обов`язків щодо утримання належного стану цієї вулиці. Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 16 ЦК України). Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом (частина 3 статті 12 ЦПК України). Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості Відповідно до ч. 1 ст. 1166, 1167 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до ст. 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Для настання відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача, г) вина. Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті 1166 ЦК України, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. У пункті 2 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6, судам роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Передумовою відшкодування шкоди, заподіяної особі, є наявність у діях відповідача повного складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності), шкідливих наслідків у вигляді заподіяння позивачу збитків, причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та завданими позивачу збитками, а також вини правопорушника. Відтак, причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. Позивачкою на підтвердження розміру завданої шкоди надані письмові докази, які суд розцінює як належні, оскільки доказом у справі про відшкодування шкоди, завданої майну особи, можуть бути будь-які докази, і це не обов`язково має бути висновок експерта. Згідно висновку експерта № 199 від 29.12.2021 р. визначена вартість відновлювального ремонту автомобіля BMW X3, номерний знак [NUMBER] , що належить [PERSON] , 227008,83 грн. Вказані обставини відповідачем не спростовані. Клопотань про призначення експертизи щодо вартості відновлення стороною відповідача не заявлялося. Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у спричиненні майнової шкоди та не надав інших доказів щодо розміру спричиненої позивачці майнової шкоди, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Щодо моральної шкоди, то позивачкою доведено, а відповідачем не спростовано завдання внаслідок протиправних дій відповідача позивачці та її дітям завдано моральної шкоди, оскільки подією був безумовно завданий стрес як позивачці, так і її дітям, позивачка була вимушена змінити свій звичайний стиль життя та прикладати додаткових зусиль для відновлення свого майна (витратила свій час, зазнала як мінімум дискомфорт та нервове напруження), що є безумовною обставиною завдання їй моральних страждань. Пунктом третім Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до пункту 9 вищевказаної Постанови, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Зважаючи на викладене, суд, оцінюючи допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів прийшов до висновку, що позовні вимоги, заявлені позивачем, знайшли часткове своє підтвердження у судовому засіданні. За таких обставин суд вважає, що в наявності є порушене право позивачки, за захистом якого спрямоване її звернення до суду, а тому вважає розумним, справедливим та виваженим визначити розмір моральної шкоди, що підлягає відшкодуванню 15000,00 грн. Згідно з ч.3 ст.12 та ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформованої в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29. За таких обставин, інші доводи учасників справи не стосуються предмету доказування в межах спірних правовідносин. Таким чином, враховуючи вищевикладене та оцінюючи належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача на користь позивачки матеріальної шкоди в розмірі 227008,83 грн грн та моральної шкоди 15000,00 грн. Щодо судових витрат На підставі ст.139, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір пропорційно задоволеним позовним вимогам (69%), а тому з відповідача підлягають стягненню судові витрати у вигляді оплаченого судового збору за подачу позовної заяви в сумі 2345,06 грн. (3500,09 грн. сума сплаченого судового збору) та витрати на залучення експерта 2010,00 грн. (3000,00 грн оплата послуг експерта відповідно до квитанції № 35 від 05.01.2022 р.) Доказів на обґрунтування витрат на правову допомогу позивачкою суду не надано. Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні. Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися. Рішення в повному обсязі складено 30 березня 2026 року. Відповідно до ст. 12-19, 141, 265-268, 354 ЦПК України, суд

Outcome: partial