Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-29 00:00:00

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача такий 1.1. 16 лютого 2026 року через систему «Електронний суд» Танцуріна Єлизавета Вадимівна (далі також представник) в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика» (далі також позивач) подала позовну заяву до [PERSON] (далі також відповідач) про стягнення заборгованості, в якій представник посилається, що відповідач не виконує умови кредитного договору, тому просить стягнути з відповідача заборгованість у загальному розмірі 20379 гривень 60 копійок та судові витрати в розмірі 2662 гривні 40 копійок (далі також позовна заява). 1.2. Відповідач не подав відзив проти позову. 2. Суд щодо неприбуття в судове засідання сторін зазначає таке Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явилися, представник позивача подала заяву, в якій зазначила, що позовну заяву підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи та просила розгляд справи проводити за її відсутності. Відповідач у судове засідання не з`явився, причини свого неприбуття суд не повідомив, заяв та клопотань не подавав, хоча повідомлений про час, дату і місце судового розгляду справи, що підтверджується поштовим повідомленням. 3. Процесуальні рішення та дії у справі такі Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 18 лютого 2026 року прийняв позовну заяву до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а учасникам справи роз`яснив право подати відзив, відповіді на відзив, заперечення та обов`язок подати докази. Іванівський районний суд одеської області 23 березня 2026 року відклав розгляд справи через неприбуття відповідача. Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 30 березня 2026 року постановив розглянути справу заочно. 4. Фактичні обставини встановлені судом та зміст спірних правовідносин такі 4.1. 07 квітня 2024 року відповідач та позивач уклали Договір № 533020-КС-001 на умовах строковості, зворотності, платності, а відповідач зобов`язався повернути кредит, сплатити комісію за надання кредиту та сплатити проценти за користування ним (далі також Договір). Загальний строк кредитування складає 24 тижні (пункт 2.3 Договору). Проценти за користування кредитом нараховуються за стандартною процентною ставкою: в день 1% (пункт 2.4 Договору). Сума (загальний розмір) кредиту становить 7000 гривень (пункт 2.6 Договору). 4.2. Розрахунок заборгованості за Договором свідчить, що відповідач має заборгованість у загальному розмірі 20379 гривень 60 копійок, яка складається з заборгованості за: тілом кредиту 6860 гривень; процентами 9604 гривні; простроченою комісією 690 гривень; відсотками відповідно до статті 625 ЦК 3225 гривень 60 копійок (далі розрахунок). 5. Норми права, які застосував суд такі 5.1. Зміст частини 1 статті 205, частини 1 статті 1055 Цивільного кодексу України (далі ЦК), пунктів 1, 2, 3, 4 частини 2 статті 6 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», статті 3, частини 12 статті 11, частини 1 статті 12 Закону України «Про електрону комерцію» свідчить, що кредитний договір укладається виключно в письмовій або електронній формі, який за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину. Зважаючи на положення статей 509, 525, 526, 530, 628, 638 ЦК одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належно, відповідно до умов договору визначених на розсуд сторін, погоджених ними та в строк, встановлений договором. Приписи частини 1 статті 610, частини 1 статті 612, частини 1 статті 1048, частини 1 статті 1049, частини 2 статті 1050, частини 1 статті 1054 ЦК визначають, що в разі порушення зобов`язання або виконання з порушенням умов визначених його змістом, позикодавець має право вимагати повернення частини позики і на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом, а позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти, кредит у такій самій сумі) або частину позики та сплатити проценти в строк, й у порядку, що встановлені договором. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (пункт 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК). 5.2. Абзац 4 частини 2 статті 8 Закону України «Про споживче кредитування» регламентує, що до загальних витрат за споживчим кредитом включаються: комісії кредитодавця, пов`язані з наданням, обслуговуванням і поверненням кредиту, у тому числі комісії за обслуговування кредитної заборгованості, розрахунково-касове обслуговування, юридичне оформлення тощо. Згідно пункту 10 частини першої статті 12 Закону України «Про споживче кредитування» у договорі про споживчий кредит зазначаються порядок повернення кредиту та сплати процентів за користування споживчим кредитом, власних комісій та інших платежів (за наявності), включно із кількістю платежів, їх розміром та періодичністю внесення, у вигляді графіка платежів (у разі кредитування у вигляді кредитування рахунку, кредитної лінії графік платежів може не надаватися). 5.3. Частина 1, 5, 6 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 6. Мотиви застосування норм права такі 6.1. Суд зазначає, що реєстрація відповідача на сайті позивача, підписання ним Договору, підтверджує, що він був ознайомлений з усіма істотними умовами отримання грошових коштів (кредиту). Отже, підписанням Договору відповідач підтвердив прийняття відповідних умов кредитування у встановленій формі. Тож суд констатує, що позивач та відповідач уклали Договір в електронній формі, його укладення в запропонованій формі відповідало волі відповідача, тому відповідно до Закону України «Про електронну комерцію» Договір вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, який укладений в письмовій формі. 6.2. Відповідач належно взяті на себе зобов`язання за Договором не виконував, через що станом на 16 лютого 2025 року має заборгованість перед позивачем у загальному розмірі 20379 гривень 60 копійок, яка складається із сум наведених у розрахунку. Відповідач заперечень щодо позову не надав, а суд самостійно не може поставити під сумнів, що умови Договору, які діяли на час підписання не були зрозумілі відповідачу і не доведені до його відома, включаючи й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами, та порядку їх нарахування, зважаючи на розміри наведені в розрахунку. 6.3. Тож, зважаючи на приписи норм зазначених у підпунктах 5.1, 5.2. пункту 5 мотивувальної частини цього рішення, після підписання Договору, та отримання грошових коштів у відповідача виникає обов`язок у розмірі та на умовах, встановлених Договором, повернути позивачу кредит та сплатити проценти. 6.4. Зрештою, суд зазначає, що відповідач порушив права позивача, які ґрунтуються на договорі та законі. 6.5. Водночас суд вважає, що, норма пункту 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК є імперативною, тому вимога щодо стягнення з відповідача простроченої комісії в розмірі 690 гривень та відсотків за статтею 625 ЦК у розмірі 3225 гривень 60 копійок, а загалом у розмірі 3915 гривень 60 копійок, визнається необґрунтованою та не може бути задоволена. 7. Висновок такий З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що позовну заяву належить задовольнити частково. 8. Розподіл між сторонами судових витрат такий 8.1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина 1 статті 141 ЦПК). 8.2. Позивач під час звернення до суду сплатив судовий збір у розмірі 2662 гривні 40 копійок. Оскільки позовні вимоги задоволені частково, то розмір сплаченого судового збору підлягає стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно задоволеним вимогам у розмірі 2150 гривень 86 копійок, зважаючи на такий розрахунок: 2662 гривні 40 копійок (сума сплаченого судового збору) х 16464 гривні (розмір вимог, що підлягають задоволенню): 20379 гривень 6 копійок (розмір заявлених вимог).

Outcome: partial