Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-25 00:00:00

Заявник [PERSON] звернувся до суду із заявою, в якій просить суд визнати його доньку [PERSON] , [INFO] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , недієздатною, та призначити заявника [PERSON] її опікуном. Заява обґрунтовується тим, що донька заявника [PERSON] є особою з інвалідністю ІІ групи, причиною інвалідності є хронічне психічне захворювання, проживає разом із заявником та матір`ю [PERSON] за адресою [ADDRESS] . Станом на день звернення заявника з даною заявою до суду його донька [PERSON] не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, не може самостійно себе обслуговувати, тому потребує постійного догляду. Мати [PERSON] хворіє на важке захворювання системний червоний вовчак, тому не має можливості здійснювати постійний догляд за хворою донькою, крім того у заявника та [PERSON] також перебуває на утриманні малолітній син [PERSON] . Заявник має можливість дбати про свою доньку, створювати необхідні побутові умови, забезпечувати її доглядом та лікуванням. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 04 листопада 2025 року прийнято до розгляду заяву [PERSON] , заінтересовані особи: [PERSON] , [PERSON] , Орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання особи недієздатною та встановлення опіки. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13 листопада 2025 року по справі було призначено амбулаторну судово-психіатричну експертизу, у зв`язку з чим провадження у справі зупинено. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17 березня 2026 року відновлено провадження у справі та призначено судове засідання, у зв`язку із проведенням амбулаторної судово-психіатричної експертизи та направленням до суду висновку судово-психіатричного експерта. Заявник [PERSON] в судовому засіданні вимоги своєї заяви підтримав в повному обсязі з підстав, зазначених у змісті поданої заяви. Адвокат Козлюк М.В. в судовому засіданні вимоги заяви підтримав в повному обсязі з підстав, зазначених у змісті поданої заяви, не заперечив проти визнання [PERSON] недієздатною та встановлення над нею опіки, призначивши опікуном над недієздатною особою заявника [PERSON] . Заінтересована особа [PERSON] в судовому засіданні вимоги заяви підтримала в повному обсязі з підстав, зазначених у змісті поданої заяви. Представник заінтересованої особи - Органу опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації Березанський В.І. в судовому засіданні заяву підтримав в повному обсязі з підстав, що містить її зміст. До суду надійшло подання від 26.11.2025 року № 49-131 про доцільність призначення опікуном [PERSON] над його донькою [PERSON] , [INFO] , в разі визнання її рішенням суду недієздатною особою, заяву підтримано. Відповідно абз. 2 ч. 1 ст. 299 ЦПК України питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я. Суд, заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали справи, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить таких висновків. Судом встановлено, що заявник [PERSON] , [INFO] , є батьком, а [PERSON] , [INFO] , - матір`ю [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві від 09.11.2007 року, актовий запис № 3000. (а.с. 15). У зареєстрованому шлюбі [PERSON] та [PERSON] мають також спільного неповнолітнього сина, [PERSON] , [INFO] , що підтверджено свідоцтвом про шлюб, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві від 22.06.2005 року, актовий запис № 921 та свідоцтвом про народження, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві від 29.05.2012 року, актовий запис № 1439. (а.с. 21, 22) Встановлено, що за даними Відділу з питань реєстрації місця проживання [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 16, 34) За даними Витягу з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи № 8/25/2370/В від 25.09.2025 року [PERSON] , [INFO] , є особою з інвалідністю з дитинства, ІІ група інвалідності, діагноз F20.2. (а.с. 17-20) Згідно із Висновком за результатами судово-психіатричної експертизи № 145 від 11.02.2026 року, проведеної відносно [PERSON] , [INFO] , ДУ «Інститут судової психіатрії МОЗ України», [PERSON] , [INFO] , страждає на стійкий, хронічний психічний розлад у вигляді Шизофренії, кататонічна форма, безперервно-прогредієнтний тип перебігу, апато-абілчний дефект (МКХ-10: F 20.2); за своїм психічним станом не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. (а.с. 77-80) За даними Довідки про стан здоров`я № 612 від 07.12.2025 року, [PERSON] , [INFO] , може виконувати функцію опікуна. (а.с. 64, 65) Згідно Витягу МВС України з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості», [PERSON] , [INFO] , станом на 17.10.2025 року до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває. (а.с. 74) Згідно Довідки про заробітну плату та інші доходи, виданої ДО «Національний будинок органної та камерної музики України», артист-вокаліст-соліст вищої категорії [PERSON] , за період з травня 2025 року по жовтень 2025 року отримав дохід 45 956,61 грн. (а.с. 67) Згідно характеристики ДО «Національний будинок органної та камерної музики України», артист-вокаліст-соліст вищої категорії [PERSON] , має загальний стаж роботи на займаній посаді 25 років, за час роботи зарекомендував себе як високопрофесійний, талановитий артист, співак професійного рівня, сумлінно виконує посадові обов`язки, пунктуальний та відповідальний працівник, має добрі комунікативні навички, легко знаходить спільну мову з колегами, у колективі користується повагою, дисциплінований, не має стягнень. (а.с. 66) Згідно даних Актів обстеження житлово-побутових умов, складеного головним спеціалістом сектору з питань опіки та піклування Управління соціальної та ветеранської політики Дніпровської РДА в м. Києві від 14.11.2025 року в квартирі [ADDRESS] , квартира 2-кімнатна на 2-му поверсі, знаходиться в задовільному стані, наявні необхідні речі та умови для проживання, [PERSON] зареєстрована за адресою даної квартири, однак проживає у бабусі [PERSON] , [INFO] , за адресою: [ADDRESS] , де також проведено огляд, квартира за вказаною адресою 3-кімнатна на 2-му поверсі, [PERSON] проживає в окремій кімнаті, забезпечена всім необхідним, [PERSON] з родиною також проживають в даній квартирі, житлово-побутові умови задовільні. (а.с. 62, 63) Згідно Виписки з медичної карти стаціонарного хворого № 7403707 від 07.07.2016 року [PERSON] має діагноз системний червоний вовчак. (а.с. 73) Згідно Заяви від 31.10.2025 року [PERSON] не заперечує, щоб її чоловік [PERSON] був опікуном її доньки [PERSON] , тому що [PERSON] має аутоімунне захворювання системний червоний вовчак, та подружжя має на утриманні малолітнього сина [PERSON] (а.с. 69) За даними Витягу з Протоколу засідання Опікунської ради Дніпровської РДА в м. Києві від 26.11.2025 року № 49-132, виходячи з інтересів [PERSON] , враховуючи стосунки між майбутнім опікуном та підопічною, можливості та бажання [PERSON] виконувати обов`язки опікуна над його донькою, Радою прийнято рішення підготувати до Дніпровського районного суду м. Києва подання про призначення [PERSON] опікуном над недієздатною [PERSON] (а.с. 60-61) У своєму поданні від 26.11.2025 року № 49-131 Орган опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації вважає за доцільне призначити [PERSON] , [INFO] , опікуном над його донькою [PERSON] , [INFO] , в разі визнання її рішенням суду недієздатною особою. (а.с. 58-59) Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 2, ст. 7 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 1 ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України). Перелік фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, міститься у ч. 2 ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України, зокрема, визнання особи недієздатною. Відповідно до ч. 1 ст. 39 Цивільного кодексу України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. За правилами ч. 3 ст. 296 Цивільного процесуального кодексу України заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Таким чином, з урахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, беручи до уваги висновок судово-психіатричної експертизи ДУ «Інститут судової психіатрії МОЗ України» № 145 від 11.02.2026 року, суд приходить висновку, що вимоги заявника про визнання особи недієздатною повністю доведені, ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають до задоволення. Верховним Судом у постанові від 07.04.2022 року у справі №712/10043/20 зазначено, що при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Саме на орган опіки та піклування покладається обов`язок знайти особу, яка за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки тощо) найбільш ефективно для особи, визнаної недієздатною, може виконувати обов`язки опікуна, та згідно з п.п. 3.3 п.3 Правила опіки та піклування, затверджених Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26.05.99 № 34/166/131/88 Зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 17.06.1999 за N 387/3680. Відповідно до ч. ч. 2, 4, 5 ст. 63 Цивільного кодексу України, опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Опікун призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Відповідно до п. 3.1 Правил опіки та піклування, затверджених спільним наказом № 34/166/131/88 від 25.05.1999 року, при призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07.04.2022 у справі № 712/10043/20). Разом з тим, даючи оцінку органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації щодо можливості призначення опікуном [PERSON] , суд вважає, що воно не містить обґрунтованих висновків про те, чому саме заявника, а не іншу особу, необхідно призначити опікуном, та відомостей про те, чи є у недієздатної [PERSON] інші близькі родичі, які могли б виконувати обов`язки опікуна. Згідно ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації надається опікунам осіб, визнаних судом недієздатними. Станом на сьогоднішній день саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення її опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України, обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому напрямку та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення особи опікуном недієздатної особи та, перш за все, необхідність такого. При цьому, на переконання суду, конституційний обов`язок оборони незалежності та територіальної цілісності України, має перевагу над бажанням заявника бути опікуном недієздатної особи за обставин існування в останньої інших членів сім`ї, які також можуть бути опікунами. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками сімейних відносин для уникнення виконання встановлених законом обов`язків. Зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що: особа використовувала право на зло; наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб, держави (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов: настання цих фактів/умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах з цими особами, які потерпають від зловживання нею правом, або не перебувають); враховується правовий статус особи/осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а і про обсяг прав інших учасників цих правовідносин та порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин). Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 754/5841/17, у постанові Верховного Суду від 24 грудня 2024 року у справі № 716/662/24. У даній справі подання органу опіки та піклування про призначення [PERSON] , [INFO] , тобто особи призовного віку, опікуном над недієздатною донькою [PERSON] не містить належної мотивації, а також будь-яких обґрунтувань чи мотивів з посиланням на наявні докази щодо можливості заявника бути опікуном та визначення конкретних обставин, які зумовлюють необхідність такого призначення, а містить лише посилання на можливість заявника бути опікуном, відсутність заперечень проти цього з боку інших родичів та бажання матері, яка не має статусу особи з інвалідністю, яка потребує стороннього догляду. Аргументи заявника про те, що у зв`язку з відмовою в задоволенні заяви про призначення саме його опікуном обов`язки опікуна ні на кого не покладено, є безпідставними, оскільки відмова в задоволенні таких вимог не позбавляє орган опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації обов`язку вирішити питання опіки над недієздатною [PERSON] відповідно до законодавства. З огляду на викладене за наслідком судового розгляду суд прийшов висновку, що заява [PERSON] , заінтересовані особи: [PERSON] , [PERSON] , Орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання особи недієздатною та встановлення опіки в частині призначення заявника опікуном задоволенню не підлягає. При розгляді цієї справи судом дотримано справедливий баланс між конкуруючими інтересами особи та суспільства в цілому, відсутні свавільні дії та втручання державних органів, на чому наголошено Європейським судом з прав людини у рішенні «Лазоріва проти України» від 17.04.2018. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 300 Цивільного процесуального кодексу України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. З урахуванням вимог ч. 6 ст. 300 Цивільного процесуального кодексу України, беручи до уваги встановлені судом обставини, суд визначає строк дії даного рішення у два роки. За правилом ч. 7 ст. 300 Цивільного процесуального кодексу України в разі необхідності продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною опікун має право подати до суду відповідне клопотання не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного судовим рішенням. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи (ч. 8 ст. 300 Цивільного процесуального кодексу України). Порядок та підстави скасування рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності особи врегульовано у ч. 4 ст. 300 Цивільного процесуального кодексу України. Згідно із ч. 3 ст. 299 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. На підставі викладеного, ст.ст. 39, 40, 58, 60, 62 Цивільного кодексу України, ст.ст. 258, 259, 263- 268, 354, пп.15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України, суд

Outcome: partial