Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-11 00:00:00

15.01.2026 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, який мотивує тим, що вона працює на посаді завідувача господарством у ЗЗСО - ЗДО ім. С. Тисляка Городоцької міської ради Львівської області, Наказом № 112-К від 17.12.2025 року її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за порушення трудової дисципліни, яка полягає у невиконанні посадових обов`язків, несвоєчасному оформленні звітності щодо списання використаних матеріалів, проведення інвентаризації та приховування реальних залишків. Застосування дисциплінарного стягнення вважає безпідставним та необґрунтованим, оскільки 09.12.2025 року вона подала пропозицію на списання матеріальних цінностей, які були використані у 2024 році та не були списані своєчасно, а також повідомила, що не виконала своєчасно звітності отриманих та використаних матеріалів, оскільки не отримала даних від бухгалтерії Гуманітарного управління освіти. У п.2.4 її посадової інструкції вказано, що вона бере участь у підготовці звіту щодо надходження та витрачання матеріальних цінностей, а Типовою інструкцією про порядок списання матеріальних цінностей з балансу бюджетних установ, затвердженою спільним наказом Державного казначейства України та Міністерства економіки України № 142/181 від 10.08.2001 року, передбачено, що для визначення непридатності матеріальних цінностей і встановлення неможливості або неефективності проведення їх відновлювального ремонту, а також для оформлення необхідної документації на списання цих цінностей наказом керівника установи щорічно створюється постійно діюча комісія, що діє протягом року, саме ця комісія складає акт про списання матеріальних цінностей. Вказуючи в наказі про несвоєчасно оформлену звітність, роботодавець зобов`язаний встановити термін або строк своєчасного оформлення такої звітності, чого не було зроблено. Обов`язки працівника визначаються трудовим договором, посадовою інструкцією, правилами внутрішнього трудового розпорядку та інше, однак жодним із зазначених актів питання вчасної здачі відповідної звітності не передбачено і не доводилося особисто їй як працівнику локальними актами. Службового розслідування за фактом невиконання нею своїх посадових обов`язків не проводилося, наказ про застосування до неї дисциплінарного стягнення не був доведений до її відома у триденний строк як цього вимагають Типові правила внутрішнього трудового розпорядку, затверджені постановою Держаного комітету СРСР з праці і соціальних питань № 213 від 20.07.1984 року, які є чинними на сьогодні. Ураховуючи наведене, просила суд визнати незаконним та скасувати наказ директора Закладу загальної середньої освіти - дошкільного навчального закладу імені Степана Тисляка № 112-К від 17.12.2025 року про оголошення їй догани. 12.02.2026 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому просять відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на наступне. Позивач свідомо опускає частину інформації, подану в Акті «Про відмову [PERSON] надати письмові пояснення причин несвоєчасної підготовки звітності», яка пов`язана із приховуванням реальної кількості залишків матеріальних цінностей, що несе можливий фінансовий збиток закладу. Під несвоєчасністю оформлення звітності щодо списання мається на увазі потреба виконати списання матеріальних цінностей, які були фактично використані або втратили можливість для використання за призначенням, згідно із звітністю щодо руху матеріальних цінностей та поданих пропозицій комісії зі списання від матеріально відповідальної особи. Згідно з п. 6, 7 загальних положень наказу МФУ № 431 від 13.12.2022 «Про затвердження типових форм з обліку та списання запасів суб`єктами державного сектору та порядку їх складання» матеріально відповідальна особа зобов`язана мати інформацію щодо того, що є закріплене за нею, вести відповідну документацію у довільній формі та жодних додаткових документів від централізованої бухгалтерії Гуманітарного управління не потрібно. Статтею 149 КЗпП України визначено порядок застосування дисциплінарних стягнень, нормами цієї статті не вказується на потребу видавати наказ про проведення службового розслідування. Позивач вказує на те, що її не було ознайомлено із виданим наказом про оголошення догани, що не відповідає дійсності, оскільки під час оголошення цього наказу позивач відмовилася поставити відмітку про ознайомлення, про що було складено відповідний акт. Позивач в судовому засіданні вимоги позовної заяви підтримала та пояснила, що керівник закладу запитував її, скільки вапна у них на залишку, на що відповіла йому, що засохлих 3 кг, однак під час огляду ними було виявлено ще 1 пакет на 15 кг старого вапна, про наявність якого вона не знала. У неї відсутні документи, які б підтверджували надходження матеріальних цінностей у її розпорядження, відтак очікувала, що такі їй надасть бухгалтерія Гуманітарного управління Городоцької міської ради, щоб вона могла належним чином перевірити залишки, однак такі документи їй не надали. Про цей факт пояснювала керівнику. Визнає, що наказ, який оскаржується, їй зачитували і вона дійсно відмовилася його підписувати. Представник відповідача - Леган М.О. , в судовому засіданні пояснив, що є керівником Мшанського навчально-виховного комплексу І-ІІІ ступенів «заклад загальної середньої освіти - заклад дошкільної освіти» імені Степана Тисляка Городоцької міської ради Львівської області, в листопаді 2025 року він звернувся до [PERSON] з просьбою підготувати звітність щодо списання використаних матеріалів та перевірити реальні залишки, чого вона не зробила. [PERSON] чотири роки перебуває на посаді завідувача господарства, їй добре відомі вимоги законодавства щодо ведення обліку матеріальних цінностей, вона має усі необхідні документи для того, щоб перевірити залишки. Також вона могла особисто звернутися до бухгалтера закладу для отримання усіх необхідних документів, але цього не зробила. Наказу про те, що [PERSON] є матеріально-відповідальною особою, він не має, документів, які б підтверджували передачу в її розпорядження матеріальних цінностей також. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що позовні вимоги слід задоволити з наступних підстав. Згідно зі статями 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Судом встановлено, що [PERSON] перебуває у трудових відносинах з Мшанським навчально-виховним комплексом І-ІІІ ступенів «заклад загальної середньої освіти - заклад дошкільної освіти» імені Степана Тисляка Городоцької міської ради Львівської області з 08.07.2025 року та займає посаду завідувача господарства (а.с.8-10). Згідно Посадової інструкції завідувача господарства Мшанського НВК І-ІІІ ступенів ім. С. Тисляка, затвердженої директором закладу, з якою позивач була ознайомлена 08.07.2025 року, до її обов`язків входить серед іншого участь у підготовці звіту щодо надходження та витрачання матеріальних цінностей, організація інвентарного обліку майна навчального закладу, проведення інвентаризації майна, своєчасне оформлення звітності та ведення відповідної документації. Пунктом 4.1 Посадової інструкції передбачено, що завідувач господарства несе відповідальність за невиконання або неналежне виконання обов`язків, встановлених посадовою інструкцією (а.с.8-10). Актом про відмову [PERSON] надати письмові пояснення причин несвоєчасної підготовки звітності № 1 від 09.12.2025 року встановлено, що 09.12.2025 року [PERSON] подала пропозицію про списання (у вигляді заповненої відомості видачі матеріалів на потреби установи), у яку внесено матеріальні цінності (мітли, рукавиці, труби гофровані, вапно та інші матеріали, які були отримані та використані у 2024 році та не були списані своєчасно), також внесено матеріальні цінності, отримані у 2025 році та не використані ними. Також було встановлено факт приховання реальної кількості залишків гашеного вапна (було стверджено про наявність 2 кг, потім відсутність взагалі, а насправді виявлено 17 кг гашеного вапна та 10 кг крейди будівельної, яка за словами завідувача господарством не стоїть на обліку). [PERSON] усно повідомила, що не виконала своєчасно звітність отриманих та використаних матеріалів, бо не отримувала даних від Гуманітарного управління Городоцької міської ради, надати письмові пояснення Легану М.О. відмовилася, не аргументуючи причини відмови (а.с.11). Наказом директора навчального закладу від 17.12.2025 № 112-К «Про оголошення догани» у зв`язку з порушенням трудової дисципліни завідувачем господарства [PERSON] , яке полягає у невиконанні посадових обов`язків (несвоєчасному оформленні звітності щодо списання використаних матеріалів, проведення інвентаризації та приховування реальних залишків матеріалів), оголошено [PERSON] , завідувачу господарства, догану за порушення трудової дисципліни (а.с.7). [PERSON] відмовилася підписати вищевказаний наказ, що підтверджується Актом про відмову підписати наказ про оголошення догани № 2 від 17.12.2025 року, складеним представниками Мшанського навчально-виховного комплексу І-ІІІ ступенів «заклад загальної середньої освіти - заклад дошкільної освіти» імені Степана Тисляка Городоцької міської ради Львівської області. Законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього (стаття 4 КЗпП України). Положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства (частина перша статті 9 ЦК України). Згідно із вимогами ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника застосовується догана або звільнення. Відповідно до положень ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку (ст. 149 КЗпП України). Отже, для правомірного застосування до працівника дисциплінарного стягнення необхідна наявність у сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудових функцій працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин, умисно або з необережності; з моменту виявлення порушення до застосування дисциплінарного стягнення може минути не більше місяця (не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці). У справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення, саме роботодавець повинен довести, що застосування таких заходів дисциплінарного стягнення відбулося без порушення законодавства про працю. Подібний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.09.2020 у справі № 9901/743/18. Як вбачається зі посадової інструкції завідувача господарства Мшанського НВК І-ІІІ ступенів ім. С. Тисляка, затвердженої директором закладу, з якою позивач була ознайомлена 08.07.2025 року, до її обов`язків входить серед іншого участь у підготовці звіту щодо надходження та витрачання матеріальних цінностей, організація інвентарного обліку майна навчального закладу, проведення інвентаризації майна, своєчасне оформлення звітності та ведення відповідної документації. На сьогодні питання про порядок проведення інвентаризації майна регулюється Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», наказом Міністерства фінансів України № 431 від 13.12.2022 року «Про затвердження типових форм з обліку та списання запасів суб`єктами державного сектору та порядку їх складання», Порядком складання типових форм з обліку та списання запасів суб`єктами державного сектору, затвердженим вищевказаним наказом (далі Порядок). Зокрема, у п. 7 Порядку вказано, що інформація про залишок запасів у місцях зберігання на початок і кінець місяця, про їх надходження та витрачання відображається у матеріальному звіті, який складається матеріально відповідальною особою у довільній формі, якщо його складання передбачено розпорядчим документом, затвердженим керівником. Матеріальний звіт заповнюється у натуральному вимірі на підставі первинних документів про наявність та рух запасів. Відповідно до положень Р.4 Порядку Акт списання запасів застосовується для оформлення господарських операцій зі списання запасів. В акті вказується найменування або однорідна група (вид) запасів, номенклатурний номер (у разі ведення обліку за номенклатурними номерами), одиниця виміру, кількість, вартість, сума та підстава для списання. Акт складається у двох примірниках комісією, призначеною розпорядженням (наказом) керівника суб`єкта державного сектору або уповноваженою ним особою та затверджується керівником суб`єкта державного сектору або уповноваженою ним особою. Перший примірник акта передається до бухгалтерської служби для перенесення інформації до облікових регістрів, про що робиться відмітка, другий залишається у матеріально відповідальної особи. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч.1-3 ст.89 ЦПК України). Матеріалами справи не підтверджено, а представником відповідача не надано жодних доказів на підтвердження того, що позивач була наказом керівника призначена матеріально-відповідальною особою, на яку одноособово покладено обов`язок складення звітності щодо списання використаних матеріалів та проведення інвентаризації. Також представником відповідача не надано доказів, які б підтверджували, коли саме матеріально відповідальна особа мала подати відповідний звіт чи здійснити інвентаризацію, наказ про створення комісії з інвентаризації тощо. Підсумовуючи викладене, суд зауважує, що представником відповідача не надано жодних організаційно-розпорядчих рішень, на підставі яких [PERSON] зобов`язана була вчинити ті дії, невчинення яких потягнуло притягнення її до дисциплінарної відповідальності. З огляду на наведене суд не вбачає в діях [PERSON] складу дисциплінарного правопорушення, а тому винесений щодо неї наказ № 112-к від 17.12.2025 про оголошення догани підлягає скасуванню. У зв`язку із задоволенням позовних вимог,

Outcome: approved