Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-15 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до АТ КБ «ПриватБанк» в якому, з врахуванням заяви про зменшення позовних вимог просить: визнати неправомірними дії AT КБ «ПриватБанк» щодо вчинення одностороннього правочину спрямованого на відмову в обслуговуванні клієнта [PERSON] у користуванні кредитними коштами за допомогою платіжного інструменту - кредитної картки «Універсальна Gold» номер [NUMBER] на підставі кредитного Договору від 18.05.2021р; визнати незаконними дії AT КБ «ПриватБанк» по блокуванню доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для фізичних осіб та рахунків що відкриті на ім`я [PERSON] ; зобов`язати AT КБ «ПриватБанк» усунути перешкоди [PERSON] у доступі до послуг Банку шляхом: 1) розблокування доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24; 2) відкриття поточних та карткових рахунків (в кількості, з призначенням та у всіх відповідних валютах, що були відкриті на ім`я [PERSON] станом на 29.07.2024 року; 3) відновити всі інші послуги та персональні лінії, що існували на момент розриву ділових відносин (кредитний ліміт, персональний менеджер, тощо). На обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що 18.05.2021 він уклав з АТ КБ «ПриватБанк» Договір про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, згідно з яким Банком йому видано платіжний інструмент кредитну картку «Універсальна Gold» № [NUMBER] , з кредитним лімітом 180 000,00 грн. Позивач є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком у відповідності до Постанови НБУ № 164 від 29.07.2022. Він користувався кредитним лімітом, починаючи із 10.06.2021 по 31.07.2024 здійснював операції за рахунком та своєчасно повертав використані кошти у порядку та строки, передбачені договором. Відповідно до Паспорту споживчого кредиту повернення кредиту здійснюється шляхом внесення Клієнтом коштів в розмірі мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту. Як вбачається із виписки 09.07.2024, картковий рахунок мав позитивний баланс (425,43 грн.), а вже 11.07.2024 з рахунку була списана сума в розмірі 2 438,57 грн, в рахунок користування кредитними коштами. Таким чином, 11.07.2024 року був днем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту. Отже, у відповідності до ч.5 Порядку повернення кредиту, останнім днем внесення в розмірі мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, є 31.08.2024, як останнє календарне число місяця наступного за місяцем у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту. Однак, вже 31.07.2024 відповідачем було прийнято рішення про відмову в обслуговуванні шляхом розірвання договору у зв`язку з встановленням неприйнятно високого рівня ризику, ненадання необхідних для здійснення належної перевірки документів чи відомостей, неможливістю здійснення ідентифікації та/або верифікації, а також подання інформації з метою введення в оману Банк. Він особисто не отримував від Банку жодних вимог (запитів) про надання документів чи інформації, необхідних для перевірки. Внаслідок прийнятого рішення, було достроково розірвано укладені договори банківського обслуговування, йому було обмежено доступ до дистанційних систем обслуговування (Приват24) та відмовлено в наданні банківських послуг і проведенні фінансових операцій за всіма відкритими Банком рахунками. Таким чином, Банк односторонньо обмежив йому доступ до кредитних коштів за діючим кредитним лімітом, заблокувавши можливість використання картки за місяць до закінчення так званого «пільгового періоду» (31.08.2024), що порушує умови договору та права позивача як споживача. Це призвело до невиконання банком своїх обов`язків перед позивачем. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, суду показав, що кредитні кошти використовувалися для закупівлі хліба, будівельних матеріалів, відновлення пошкоджених об`єктів. Благодійна організація була створена для надання допомоги областям, які постраждали від війни. Реєстратор, який реєстрував благодійну організацію не надіслав статут до податкової служби, з березня 2023 року це рішення оскаржується в Київському апеляційному суді. Зазначив, що кошти на рахунок благодійної організації надходили від американської партнерської організації як пожертва, однак, відомостей щодо цієї організації немає і договорів з нею не укладалося. Представник відповідача в судовому засіданні заперечила проти позову. Зазначила, що позивач не надав документів про те, що благодійна організація немає ознак неприбутковості, кошти по рахунках благодійної організації проходили з 2022 року по 2024 рік в значних сумах. Банк запропонував позивачу врегулювати це питання, однак він не з`явився, на пропозицію надати документи, які підтверджують правомірність руху коштів на рахунках благодійної організації, не надав їх. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що 18 травня 2021 року між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено договір про надання банківських послуг шляхом підписання відповідачем анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, згідно з якою відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. [PERSON] , підписавши Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг погодив наступні умови: відповідно до п. 1.1. найменування кредитодавця АТ КБ «ПриватБанк»; основні умови кредитування: тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 75 000 грн. (п. 1.2. Договору), тип кредитної картки Картка «Універсальна GOLD», строк кредитування 12 місяців з пролонгацією (п. 1.2. Договору), згідно п. 1.3. Договору: процентна ставка відсотків річних: 42, 0 % для карт Універсальна, 40,8 % - для карт Універсальна Gold; згідно п. 1.4. розмір мінімального обов`язкового платежу 5 % від заборгованості, але не менше ніж 100 грн. щомісячно, або 10 % від заборгованості, але не менше 100 грн. щомісячно у разі прострочення, починаючи з другого місяця прострочення; проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості, в розмірі 60 % (п. 1.5. та п. 2.1.1.2.12. Договору). Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг відповідачем підписано у системі самообслуговування Приват24 за допомогою ОТП пароля. На підставі договору відповідач отримав платіжний інструмент кредитну картку номер [NUMBER] , строк дії 03/24, тип Універсальна GOLD, згодом відповідач отримав кредитну картку номер [NUMBER] , строк дії 08/25, тип універсальна GOLD, що підтверджується випискою по рахунку. 18 травня 2021 року відповідач ознайомився з умовами кредитування та підписав Паспорт споживчого кредиту. Відповідно до розрахунку заборгованості за договором № б/н від 18 травня 2021 року, укладено між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] , станом на 20 березня 2025 року загальна заборгованість за наданим кредитом становить: 139 632, 33 грн., яка складається із наступного: заборгованість за тілом кредиту 112 268, 70 грн., заборгованість за простроченими відсотками 27 363, 63 грн. (а.с. 21-27 т.1). Згідно із випискою за договором № б/н за період з 1 травня 2021 року по 20 березня 2025 року АТ КБ «Приватбанк» списав відсотки за використання кредитного ліміту за ставкою 3, 4 відсотка, а саме: 01.09.2024 р. 4 691, 42 грн., 01.10.2024р. 3 754, 50 грн., 01.11.2024р. 3 879, 65 грн., 01.12.2024р. 3 754, 50 грн., 01.01.2025р. 3 879, 65 грн., 01.02.2025р. 3 890, 19 грн., 01.03.2025р. 3 513, 72 грн., а всього на загальну суму 27 363, 63 грн. Також із вказаної виписки вбачається, що відповідач за період з 1 серпня 2024 року по 1 березня 2025 року карткою не користувався. Ця обставина підтверджується копію виписки за договором № б/н за період з 01.05.2021р. по 20.03.2025р. Відповідно до повідомлення позивача про відмову від підтримання ділових відносин/відмову в обслуговуванні шляхом розірвання ділових відносин/розірвання договору і закриття рахунку, що направлений позивачем на адресу відповідача 1 серпня 2024 року, внаслідок прийнятого Рішення про відмову від підтримання ділових відносин та обслуговування достроково за ініціативою Банку розриваються укладені договори банківського обслуговування/депозитні (вкладні) договори без перерахунку процентів на вклад (депозит) та договори, укладені з метою отримання інших банківських послуг (продуктів), що не передбачають відкриття поточних рахунків (крім кредитних договорів), та закриваються поточні/депозитні та інші рахунки після здійснення завершальних операцій за цими рахунками. Інформували, що починаючи з дати прийняття Рішення про відмову встановлюється обмеження доступу до дистанційних систем обслуговування (Приват24) та буде відмовлено в обслуговуванні за продуктами Банку та в наданні банківських послуг і проведенні фінансових операцій за всіма відкритими Банком рахунками. Зазначена обставина підтверджується повідомленням АТ КБ «ПРИВАТБАК» від 01.08.2024 р. за № 20.1.0.0.0/7-240801/110. [PERSON] з 31 липня 2024 року перестав отримувати грошові кошти за кредитним лімітом від 18 травня 2021 року. Вказані обставини встановлені постановою Хмельницького апеляційного суду 08 січня 2026 року у справі № 689/722/25 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, яка набрала законної сили 08.01.2026. Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі ст.47 Закону України "Про банки і банківську діяльність" банк має право надавати банківські та інші фінансові послуги (крім послуг у сфері страхування), а також здійснювати іншу діяльність, визначену в цій статті. Банк має право здійснювати банківську діяльність на підставі банківської ліцензії шляхом надання банківських послуг. До банківських послуг, зокрема належить відкриття та ведення поточних рахунків клієнтів, у тому числі у банківських металах. Закон України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" № 361-IX від 6 грудня 2019 року, як зазначено в його преамбулі, спрямований на захист прав та законних інтересів громадян, суспільства і держави, забезпечення національної безпеки шляхом визначення правового механізму запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення. Відповідно до п.39 ст.1 вказаного Закону неприйнятно високий ризик - максимально високий ризик, що не може бути прийнятий суб`єктом первинного фінансового моніторингу відповідно до внутрішніх документів з питань фінансового моніторингу. Відповідно до п.1 ч.2 ст.6 Закону № 361-IX, банки є суб`єктами первинного фінансового моніторингу. Згідно з ч.1 ст.7 Закону № 361-IX, суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний у своїй діяльності застосовувати ризик-орієнтований підхід, враховуючи відповідні критерії ризику, зокрема, пов`язані з його клієнтами, географічним розташуванням держави реєстрації клієнта або установи, через яку він здійснює передачу (отримання) активів, видом товарів та послуг, що клієнт отримує від суб`єкта первинного фінансового моніторингу, способом надання (отримання) послуг. Ризик-орієнтований підхід має бути пропорційний характеру та масштабу діяльності суб`єкта первинного фінансового моніторингу. Згідно з ч.3 ст.7 Закону № 361-IX, критерії ризиків визначаються суб`єктом первинного фінансового моніторингу самостійно з урахуванням критеріїв ризиків, встановлених відповідно: Національним банком України - для суб`єктів первинного фінансового моніторингу, щодо яких Національний банк України відповідно до статті 18 цього Закону виконує функції державного регулювання і нагляду; центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, - для інших суб`єктів первинного фінансового моніторингу. Частиною 6 ст.7 вказаного Закону передбачено, що суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний встановити неприйнятно високий ризик ділових відносин (фінансової операції без встановлення ділових відносин) стосовно клієнтів у разі зокрема неможливості виконувати визначені цим Законом обов`язки або мінімізувати виявлені ризики, пов`язані з таким клієнтом або фінансовою операцією; наявності обґрунтованих підозр за результатами вивчення підозрілої діяльності клієнта, що така діяльність може бути фіктивною. Відповідно до ч.2 ст.8 Закону суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний в тому числі: 2) забезпечувати відповідно до вимог, встановлених відповідним суб`єктом державного фінансового моніторингу, належну організацію та проведення первинного фінансового моніторингу, що належним чином надасть можливість виявляти порогові та підозрілі фінансові операції (діяльність) незалежно від рівня ризику ділових відносин з клієнтом (проведення фінансових операцій без встановлення ділових відносин) та повідомляти про них спеціально уповноважений орган, а також запобігати використанню послуг та продуктів суб`єкта первинного фінансового моніторингу для проведення клієнтами фінансових операцій з протиправною метою; 3) забезпечувати функціонування належної системи управління ризиками, застосування у своїй діяльності ризик-орієнтовного підходу та вжиття належних заходів з метою мінімізації ризиків; 4) здійснювати належну перевірку нових клієнтів, а також існуючих клієнтів. Відповідно до положень ст.11 Закону на банки покладено обов`язок здійснювати належну перевірку клієнтів, в тому числі шляхом проведення ідентифікації та верифікації клієнтів відповідно до вимог законодавства України. Згідно з ч.3 ст.12 Закону № 361-IX, суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний, наскільки це можливо, проводити аналіз та вивчення підстав і цілей усіх фінансових операцій, що відповідають хоча б одній із таких ознак: є складними фінансовими операціями; є незвично великими фінансовими операціями; проведені у незвичний спосіб; не мають очевидної економічної чи законної мети. Положеннями ч.1 ст.15 Закону № 361-IXпередбачено, що суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний відмовитися від встановлення (підтримання) ділових відносин/відмовити клієнту у відкритті рахунка (обслуговуванні), у тому числі шляхом розірвання ділових відносин, закриття рахунка/відмовитися від проведення фінансової операції у разі встановлення клієнту неприйнятно високого ризику або ненадання клієнтом необхідних для здійснення належної перевірки клієнта документів чи відомостей. Частинами 1 та 3 ст.651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. При цьому, відповідно до п.4 ст.1075 ЦК України банк може відмовитися від договору банківського рахунка та закрити рахунок клієнта у разі наявності підстав, передбачених Законом України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення". Залишок грошових коштів на рахунку клієнта повертається клієнту. Згідно зі ст.21 Закону № 361-IX,фінансові операції або спроба їх проведення незалежно від суми, на яку вони проводяться, вважаються підозрілими, якщо суб`єкт первинного фінансового моніторингу має підозру або має достатні підстави для підозри, що вони є результатом злочинної діяльності або пов`язані чи стосуються фінансування тероризму або фінансування розповсюдження зброї масового знищення. При визначенні того, чи є підозрілою фінансова операція або діяльність, суб`єкт первинного фінансового моніторингу враховує типологічні дослідження, підготовлені спеціально уповноваженим органом та оприлюднені ним на своєму веб-сайті, а також рекомендації суб`єктів державного фінансового моніторингу. Підставою для встановлення неприйнятно високого ризику є наявність: критерію, визначеного частиною шостою статті 7 Закону України Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення неможливість банку виконувати визначені Законом обов`язки або мінімізувати виявлені ризики, пов`язані з клієнтом або фінансовою операцією. Як вбачається з Висновку Напрямку Фінансовий моніторинг АТ КБ Приват Банк від 31.07.2024 року відносно БО Благодійний фонд перспектива ПЕРСПЕКТИВА 2.0 ЄДРПОУ 44765714 та [PERSON] , виявлено обґрунтовані підозри про здійснення клієнтом (групою, у складі групи) операцій ВК/ФТ, інших злочинів, що є підставою для встановлення клієнту неприйнятно високого ризику ділових відносин (далі - НВР). Підставою для встановлення НВР є наявність: критерію, визначеного частиною шостою статті 7 Закону України Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення (далі - Закон про ПВК/ФТ): неможливість банку виконувати визначені Законом про ПВК/ФТ обов`язки або мінімізувати виявлені ризики, пов`язані з клієнтом або фінансовою операцією. Обґрунтування щодо підозр, відповідно до яких вказана діяльність клієнтів сприяє ВК/ФТ або вчиненню інших злочинів: Підставою для здійснення аналізу є отримання сигналу №134814873 по гілці " НФП Підозріла (ризикова) діяльність" Загальний ризик/підозра: Є підстави вважати про використання банківських продуктів АТ КБ «ПриватБанк» (рахунки 2600*) в підозрілій діяльності в частині схемної операції, яка забезпечує незаконне виведення безготівкових коштів підприємств реального сектору економіки у тіньовий неконтрольований державою обіг, минаючи при цьому систему оподаткування, що призводить до ненадходження податків до бюджету Держави коштів в особливо великих розмірах, шляхом здійснення транзитних безтоварних операцій через рахунки підконтрольної групи юридичних осіб з ознаками фіктивності. Відповідно до Типологічного дослідження "Відмивання доходів від податкових злочинів" затвердженого Наказом Державної служби фінансового моніторингу України 21.12.2020 №122 (пункт 5.1.), БО БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД ПЕРСПЕКТИВА 2.0 ЄДРПОУ 44765714 дата реєстрації 15.07.2022; КВЕД: 25.62 Механічне оброблення металевих виробів; : Місцезнаходження Україна, 08205, Київська обл., Бучанський р-н, місто Ірпінь, вул. Кричевського Федора, будинок; 5А/5; Статутний капітал -0.00 грн., Директор МОСКОВКА СЕРГІЙ ОЛЕКСАНДРОВИЧ. Обіг коштів по рахунку № [NUMBER] за період з 16.08.2022 р. по 25.07.2024 р. по Дт та Кт складає 6.7 млн грн Так, кошти по Кт-рахунку надходять від SPORTS CATALYST, INC, USA на розвиток громадського суспільства в Україні, допомога не захищеним верствам населення, надання допомоги у надзвичайних ситуаціях, фінансування науково, науково-просвітницьких, культурних, мистецьких та благодійних програм (меморандум наданий Клієнтом) на загальну суму 6,6 млн.грн; по Дт рахунку сплачено як Добровiльнi пожертви на статутну дiяльнiсть на інші Благодійні організаціі, Церкви. На запит Банку від 25.06.2024 року (Службова записка) та Бізнесу стосовно надання документів, які підтверджують економічний сенс проведених операцій по рахункам клієнт не надав документи які спростовують підозру. З огляду на вищезазначене, за наслідками проведеної перевірки банк дійшов висновку, що є підстави вважати Фінансові операції та/або дії клієнта підозрілими за ознакою, визначеною: ст.12 Закону про ПВК/ФТ та Додатку 6 Посилені заходи належної перевірки клієнта Положення про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого постановою Правління НБУ від 19.05.2020 №65 , а саме: 1. є незвично великими фінансовими операціями; 2. проведені в незвичний спосіб; 3. не мають очевидної економічної чи законної мети. Також зазначені операції мають наступні індикатори згідно з Додатком 20 Індикатори підозрілості фінансових операцій до Положення №65 : п.2. Клієнт (представник клієнта) не бажає або відмовляється надавати інформацію, потрібну для вжиття заходів належної перевірки, надає її в недостатній мірі або надає сумнівну інформацію, яку важко перевірити; п.15: «Характер фінансової операції та/або обставини, за яких вона ініціюється, дають підстави вважати, що вона здійснюється від імені та/або на користь іншої сторони, особа якої не розкрита банку»; п.16. За рахунком клієнта - суб`єкта господарювання не сплачено жодних або сплачено в незначному розмірі (у розмірі, що очевидно не відповідає обсягам проведених фінансових операцій) обов`язкових платежів, які притаманні звичайній господарській діяльності (наприклад, платежі за оренду приміщень, сплата комунальних послуг, податків до бюджету); п.25. Тривалий час спостерігається аналогічна тенденція щодо обсягу дебетових та кредитових фінансових операцій за рахунком клієнта протягом одного дня (незвично швидке проходження коштів через рахунок, тобто незначне сальдо на початок та кінець дня та великі щоденні обороти коштів за рахунком); п.27. Фінансова операція / сукупність пов`язаних між собою фінансових операцій не є характерною/ характерними для звичайної діяльності клієнта (наприклад, цілі, тип та обсяг операції), а надані пояснення не є аргументованими. Враховуючи викладене, діяльність клієнта визнана АТ КБ ПриватБанк підозрілою. Оскільки обслуговування клієнта, характер або наслідки фінансових операцій можуть нести реальну або потенційну небезпеку використання банку з метою легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму або фінансування розповсюдження зброї масового знищення, щодо відповідної особи прийнято рішення про встановлення неприйнятно високого ризику та про відмову від підтримання ділових відносин шляхом розірвання ділових відносин і закриття рахунків на підставі абз.3 ч.1 ст.15 Закону про ПВК/ФТ (а.с.49-51). Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи наведене, суд вважає, що позивачем не надано достатніх доказів на обґрунтування заявлених ним позовних вимог, а тому в задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі. Оскільки позивач, відповідно до ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів», звільнений від сплати судового бору, а в задоволенні позову відмовлено, то згідно з ч.6 ст.141 ЦПК України, він компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: dismissed