Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-22 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається із земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку господарських будівель та споруд, площею 0,2500 г., яка розташована на території с. Голосків; житлового будинку з відповідними надвірними будівлями, що розташований за адресою [ADDRESS] . З метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , він звернувся до державного нотаріуса Кам`янець-Подільської державної нотаріальної контори. Нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини після смерті матері. Шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини сплинув 05.08.2025 року, однак в нього були об`єктивні причини, які унеможливили своєчасне звернення до нотаріус, оскільки після відкриття спадщини він займався виготовлення технічної документації на житловий будинок. Окрім того, на початку серпня 2025 року він звертався до державної нотаріальної контори з метою подання заяви про прийняття спадщини, однак у зв`язку з перебуванням нотаріуса у відпустці, він фактично був позбавлений можливості дізнатися вчасно про те, що строк для прийняття спадщини закінчився 05.08.2025 року. Просить суд надати [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді від 29 вересня 2025 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 23 лютого 2026 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, його представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав зазначених в позовній заяві та пояснила, що дійсно на початку серпня він звертався до державної нотаріальної контори для оформлення спадкових справ, однак нотаріус в цей час перебувала у відпустці. Тому просять врахувати незначний проміжок часу, який пропущений для прийняття спадщини після смерті матері. Представник відповідача Кам`янець-Подільської міської ради в судове засідання не з`явився, через систему електронний суд подав заяву в якій просив справу розглянути в його відсутність та не заперечує проти задоволення позовних вимог. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву в якій просила справу розглянути у її відсутність, позовні вимоги [PERSON] визнає в повному обсязі. Суд заслухавши позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, вважає, що позов підлягає задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 06 лютого 2025 року, виданого Кам`янець-Подільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янець-Подільському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції [PERSON] , померла [INFO] . Згідно копії свідоцтва про народження, виданого Малиновецькою сільською радою Кам`янець-Подільського району 14 жовтня 1961 року [PERSON] , народився [INFO] , його батьками є [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 06.09.1999 року державний нотаріусом Першої Кам`янець-Подільської державної контори засвідчено, що на підставі заповіту посвідченого Голосіївською сільською радою від 25.02.1995 року спадкоємцями майна в заповіті [PERSON] , яка померла [INFO] є [PERSON] , яка проживає за адресю [ADDRESS] . Спадкове майно складається з житлового будинку з відповідними надвірними будівлями [ADDRESS] та земельної ділянки на якій знаходиться вищевказаний житловий будинок для будівництва та обслуговування житлового будинку та надвірних споруд площею 0,25 га. Згідно копії державного акту на право приватної власності на землю №041044 [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом №12733 від 06 вересня 1999 року належить на праві приватної власності земельна ділянка площею 0,2500 га, яка розташована на території с. Голосків, голосіївської сільської ради. З копії технічних паспортів на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, виданого КП «Кам`янець-Подільське міжміське бюро технічної інвентаризації» від 30.07.2025 року слідує, що замовником технічної документації на будинок, що розташований по [ADDRESS] є [PERSON] , [PERSON] згідно експлікації приміщень будинку, загальна площа становить 38,6 кв.м., житлова 27,1 кв.м. Відповідно до відомостей від 28.07.2025 року, виданих відділом реєстрації місця проживання Департаменту правового супроводу та контролю Кам`янець-Подільської міської ради про осіб: [PERSON] 1937 року народження зареєстрована за адресою [ADDRESS] з 21.06.2017 року по 06.02.2025 року; [PERSON] також був зареєстрований за вказаною адресою з 21.06.2017 року по 04.01.2022 року. Постановою Кам`янець-Подільської державної нотаріальної контори від 25.09.2025 року №973/02-31 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Із копії відповіді Кам`янець-Подільської державної нотаріальної контори від 13.11.2025 року слідує, спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] не заводилась. Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Відповідно до статей 1216, 1218 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частинами першою, другою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними. Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі№ 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22. Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Цивільна справа вирішується з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри. За правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлено, що позивач [PERSON] є рідним сином [PERSON] , яка померла [INFO] . На момент смерті [PERSON] була зареєстрована за адресою [ADDRESS] по [INFO] (день смерті), за цією ж адресою був зареєстрований і позивач [PERSON] до 04.01.2022 року. На день смерті [PERSON] інших зареєстрованих осіб за цією адресою не було. 11.09.2025 року позивачем подано заяву до державного нотаріуса Кам`янець-Подільської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Череватою І. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії від 25 вересня 2025 [PERSON] - у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його матері[PERSON] , яка померла [INFO] у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. З огляду на викладене, враховуючи обставини цієї конкретної справи, зокрема те, що проміжок часу між закінченням строку прийняття спадщини та зверненням позивача до нотаріуса є незначним 36 днів, а тому суд приходить до висновку, що причини пропуску позивачем встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, з огляду на це наявні підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини на підставі частини третьої статті 1272 ЦК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved