Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-15 00:00:00

У серпні 2025 року [PERSON] звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до [PERSON] про стягнення штрафу за дострокове розірвання договору оренди в розмірі 28 000,00 грн, стягнення матеріальних збитків в розмірі 16 297,00 грн, стягнення штрафу за брудну квартиру в розмірі 6 000,00 грн та стягнення вартості комунальних послуг у розмірі 1 857,79 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, сторони 04 грудня 2024 року уклали договір оренди квартири за адресою: [ADDRESS] , за умовами якого відповідач мав проживати в квартирі 9 (дев`ять) календарних місяців, тобто по 03 вересня 2025 року включно. 01 травня 2025 року відповідач повідомив позивачеві, що більше не планує орендувати квартиру та має намір достроково розірвати договір оренди в односторонньому порядку з особистих причин, проти чого позивач не заперечував. Після розірвання договору позивач виявив, що в квартирі було дуже брудно, за що згідно з пунктом 7.10 договору передбачено штраф у розмірі 3000,00 грн, було розкидано сміття, включаючи пісок у дивані, та було очевидно, що у квартирі проживала собака, що заборонено пунктом 8.2 договору, було пошкоджено двері до ванної кімнати, вартість відновлення яких складає 9 297,00 грн., порвано манжету люка пральної машини, заміна якої коштувала 2 200,00 грн., відбито шматок підставки телевізора, вартість відновлення якої 1 900,00 грн., пошкоджено стільницю кухонних меблів, вартість ремонту якої 4 800,00 грн, а також було виявлено велику кількість недопалків сигарет, що свідчить про паління у квартирі, за що п. 7.3 договору передбачено штраф 3000,0 грн. Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 серпня 2025 року справу передано для розгляду судді Мицик Ю.С. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 04 вересня 2025 року позовну заяву залишено без руху. 09 вересня 2025 року від позивача надійшло клопотання на виконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 09 вересня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, розгляд справи призначено на 30 жовтня 2025 року. 30 жовтня 2025 року розгляд справи відкладено на 01 грудня 2025 року. У зв`язку з відрахуванням судді Мицик Ю.С. зі штату Дарницького районного суду міста Києва розпорядженням керівника апарату Дарницького районного суду міста Києва № 110 призначено повторний автоматизований розподіл справи. Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 грудня 2025 року справу передано для розгляду судді Якусику О.В. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 07 січня 2026 року прийнято справу № 753/17988/25 до провадження, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 11 лютого 2026 року. 11 лютого 2026 року розгляд справи відкладено на 11 березня 2026 року. Відповідач у судові засідання не прибув, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, своїм правом на подання відзиву не скористався. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи при вирішенні спору по суті, дійшов таких висновків. Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За змістом частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлено, що 04 грудня 2024 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір оренди квартири №1 , відповідно до умов якого орендодавець здає, а орендар приймає у тимчасове користування однокімнатну квартиру, загальною площею 42 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Разом з квартирою в оренду передається майно, що находиться в квартирі відповідно до Додатку № 1, який є невід`ємною частиною договору. Пунктом 2.3. договору передбачено, що перебування тварин в квартирі заборонено. Термін оренди з 04 грудня 2024 року по 03 вересня 2025 року з можливістю продовження за згодою сторін. Згідно з пунктом 5.1. договору орендна плата за використання квартири та майна становить 14 000 грн. на місяць. Окрім того, в момент підписання договору орендар сплачує орендодавцю заставну суму коштів, еквівалентну вартості одного місяця оренди. Заставна сума повертається орендарю в день закінчення договору. Як передбачено пунктом 5.2. договору за період свого проживання орендар зобов`язаний самостійно оплачувати комунальні та інші послуги, а саме: утримання будинку, вивезення сміття, постачання електроенергії, водопостачання та водовідведення, опалення, послуги з надання доступу до мережі Інтернет та телебачення, послуги консьєржа. Заставна сума може бути використана для покриття збитків, нанесених квартирі та майну орендодавця з вини орендаря. Пунктами 7.2., 7.3. договору встановлено, що орендар зобов`язаний акуратно ставитися до майна, що знаходиться в квартирі. Паління в орендованій квартирі заборонено (штраф 3 000 грн.). Орендар несе повну матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну квартирі та майну орендодавця, а також третім особам внаслідок виникнення з його вини пожежі, затоплення тощо (п. 7.9 договору). Також відповідно до пункту 7.10 договору по закінченню терміну дії оренди орендар зобов`язаний передати квартиру орендодавцеві в чистому та охайному вигляді, в іншому випадку штраф - 3000 грн. Як встановлено пунктом 8.3. договору, уразі достроково розірвання договору з ініціативи орендаря, він зобов`язаний сплатити орендодавцю штраф (неустойку) у сумі, еквівалентній вартості оренди квартири за 2 місяці проживання. Згідно зі ст. 810, 811 ЦК України за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату. Договір найму житла укладається у письмовій формі. За приписами ст. 815 ЦК України наймач зобов`язаний використовувати житло лише для проживання у ньому, забезпечувати збереження житла та підтримувати його в належному стані. Наймач не має права провадити перевлаштування та реконструкцію житла без згоди наймодавця. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за житло. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму. Як передбачено ч. 1, 3 ст. 820 ЦК України розмір плати за найм житла встановлюється у договорі найму житла. Наймач вносить плату за найм житла у строк, встановлений договором найму житла. Частиною першою статті 825 ЦК України встановлено, що наймач житла має право за згодою інших осіб, які постійно проживають разом з ним, у будь-який час відмовитися від договору найму, письмово попередивши про це наймодавця за три місяці. Якщо наймач звільнив помешкання без попередження, наймодавець має право вимагати від нього плату за найм житла за три місяці, якщо наймодавець доведе, що він не міг укласти договір найму житла на таких самих умовах з іншою особою. З наявних у матеріалах справи доказів слідує, що відповідач відмовився від договору найму з 01 травня 2025 року, тобто до закінчення строку дії договору, не передав квартиру орендодавцеві в чистому та охайному вигляді, палив в орендованій квартирі, не оплатив комунальні та інші послуги за квітень 2025 року. Крім цього, за час оренди було пошкоджено майно позивача, що знаходилося у квартирі, а саме: пошкоджено двері до ванної кімнати, порвано манжету люка пральної машини, відбито шматок підставки телевізора, пошкоджено стільницю кухонних меблів. Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки та відшкодування збитків. Як передбачено ч. 1 ст. 785 ЦК України, у разі припинення договору найму, наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення (ч. 2 ст. 785 ЦК України). Відповідно до ст. 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим до виконання сторонами. Згідно зі ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Враховуючи викладене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню штраф за паління в орендованій квартирі у сумі 3 000 грн., штраф за не передання квартири в чистому та охайному вигляді у сумі 3 000 грн. та неустойка за дострокове розірвання договору з ініціативи орендаря, у сумі, еквівалентній вартості оренди квартири за 2 місяці проживання, тобто у сумі 28 000 грн., а також вартість комунальних та інших послуг за квітень 2025 року згідно з виставленого рахунку (квитанції) у розмірі 1 857,79 грн. Крім цього з відповідача підлягають стягненню документально підтверджені витрати позивача на усунення пошкоджень майна, що знаходилося у квартирі, а саме: заміна пошкоджених дверей до ванної кімнати у сумі 9 297,00 грн., заміна порваної манжети люка пральної машини у сумі 2 200,00 грн. В частині відшкодування вартості відновлення підставки телевізора у сумі 1 900,00 грн. та стільниці кухонних меблів у сумі 4 800,00 грн суд відмовляє з огляду на відсутність доказів понесених витрат. Таким чином, документально підтвердженими та доведеним позивачем є витрати і штрафні санкції на загальну суму 47 354,79 грн. (3 000+3 000+28 000+1857,79+9297,00+2 200). Водночас, згідно з пунктами 5.1., 5.2 договору в момент підписання договору орендар сплачує орендодавцю заставну суму коштів, еквівалентну вартості одного місяця оренди, яка може бути використана для покриття збитків, нанесених квартирі та майну орендодавця з вини орендаря. З огляду на викладене, вказана вище сума відшкодування підлягає зменшенню на суму заставного платежу. Враховуючи неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язання за договором, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, у зв`язку із чим позов підлягає частковому задоволенню у сумі 33 354,79 грн. Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір за подання позову пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі 774,60 грн (33354,79/52154,79х1211,20).

Outcome: partial