Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-17 00:00:00

Харківська міська рада звернулась до суду із позовом про стягенння з [PERSON] заборгованість зі сплати орендної плати у сумі 130 294, 14 грн за використання земельної ділянки по [ADDRESS] (кадастровий номер 6310136300:14:010:0046) відповідно до договору оренди землі від 18.02.2019 № б/н, за період з 21.02.2019 по 31.12.2021. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що рішенням Харківської міської ради від 17.10.2018 № 1241/18 «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для експлуатації та обслуговування будівель і споруд» між Харківською міською радою та [PERSON] 18.02.2019 укладено договір оренди землі № б/н (номер запису про інше речове право: 30432944, дата державної реєстрації 21.02.2019). Відповідно до умов вищезазначеного Договору, [PERSON] передано в оренду земельну ділянку по [ADDRESS] загальною площею 0,0513 га (кадастровий номер 6310136300:14:010:0046), несільськогосподарського призначення - землі житлової та громадської забудови для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ. «А-1» (адміністративна) строком до 01.11.2023. Відповідно до п. 5 Договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки згідно з витягом (дата формування витягу 28.08.2018) становить 1 078 777 грн. При змінах в нормативній грошовій оцінці земель за рішенням міської ради Орендар за свій рахунок виконує розрахунок оновленої грошової оцінки земельної ділянки і направляє один екземпляр відповідному органу державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки. Відповідно до абз. 2 п. 9 Договору розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком № 394/18 від 30.08.2018 на рік становить 8 % від нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки і складає 86 302,16 грн, або в місяць 7 191,85 грн. Пунктом 10 Договору встановлено, що орендар самостійно здійснює обчислення орендної плати за землю з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки, визначеної законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами. Згідно листа Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 03.01.2024 № 88/5/20-40-24-05-07, [PERSON] зареєстрована платником орендної плати з фізичних осіб за використання земельної ділянки загальною площею 0,0513 га по [ADDRESS] з кадастровим номером 6310136300:14:010:0046. Відповідно інтегрованої картки платника [PERSON] за земельну ділянку з кадастровим номером 6310136300:14:010:0046 загальною площею 0,0513 га по [ADDRESS] сплачено: у 2019 році 57 551,40 грн, у 2020 році 86 400,00 грн, у 2021 році 86 400,00 грн, у 2022 році 14 400,00 грн. Розрахунок розміру орендної плати, яку [PERSON] повинна була сплачувати за користування земельною ділянкою загальною площею 0,0513 га по [ADDRESS] з кадастровим номером 6310136300:14:010:0046 відповідно до Договору починаючи з дати вступу в дію нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 з 01.01.2020 здійснено на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 24.04.2020 № 3089/176-20, згідно якого нормативна грошова оцінка у 2020 році становила 1 869 601 грн. Отже, розмір орендної плати за Договором, яку повинна була сплачувати [PERSON] після вступу в дію Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 з 01.01.2020 складає 8 % нормативної грошової оцінки земельної ділянки, і становить: у 2020 році 12 464,01 грн в місяць, а за період з 01.01.2020 по 31.12.2020 (крім березня 2020 року) - 137 104,11 грн; у 2021 році 12 464,01 грн в місяць, а за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 -149 568,12 грн. Розрахунок різниці орендної плати, яку повинна була сплатити орендарка за період з 21.02.2019 по 31.12.2021, та фактично сплаченої нею орендної плати. Згідно листа Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 03.01.2024 № 88/5/20-40-24-05-07, [PERSON] за земельну ділянку з кадастровим номером 6310136300:14:010:0046 загальною площею 0,0513 га по [ADDRESS] сплачено: у 2019 році 57 551,40 грн., у 2020 році 86 400,00 грн., у 2021 році 86 400,00 грн. Тому, заборгованість зі сплати [PERSON] орендної плати за період з 21.02.2019 по 31.12.2021 складає: за період 21.02.2019 31.12.2019 розмір орендної плати за період 73 973,31 грн, розмір фактично сплаченої орендної плати 57551,40 грн, різниця 16421.91 грн.; за період 01.01.2020 31.12.2020 розмір орендної плати за період 137 104,11 грн, розмір фактично сплаченої орендної плати 86400,00 грн., різниця 50 704,11 грн.; за період 01.01.2021 31.12.2021 розмір орендної плати за період 149 568,12 грн, розмір фактично сплаченої орендної плати 86400,00 грн., різниця 63 168,12 грн. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м.Харкова від 09 вересня 2025 року позовна заява була залишена без руху, на виконання якої представником позивача подано заяву про усунення недоліків. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Харкова Теслікової І.І. від 19 вересня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою в порядку загального позовного провадження. Запропоновано позивачу та відповідачу скористатися вимогами ст. 178-180, 193 ЦПК України. Ухвалою суду від 21 січня 2026 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою суду від 18 березня 2026 року вирішено про заочний розгляд справи. Відповідач не скористалась своїм правом надати відзив на позовну заяву. В судове засідання представник позивача не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти постановлення заочного рішення. Відповідач та представник відповідача в судове засідання повторно не з`явились, з невідомих суду причин, про час та місце розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд встановив наступні фактичні обставини. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що 18 лютого 2019 року, на підставі рішення 22 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 17.10.2018 № 1241/18 «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для експлуатації та обслуговування бідівель та споруд», між Харківською міською радою та [PERSON] , ідентифікаційний код [NUMBER] , укладено договір оренди землі, за яким Харківська міська рада (орендодавець) надала, а [PERSON] (орендар) прийняла в строкове платне користування земельну ділянку, несільськогосподарського призначення - землі житлової та громадської забудови, яка знаходиться [ADDRESS] . Відповідно до п.2 Договору від 18.02.2019 в оренду передається земельна ділянка (кадастровий номер 6310136300:14:010:0046) загальною площею 0,01513 га, у тому числі: інших угідь 0,0513 га. Згідно з п. 8 Договору, цей договір укладено строком до 01.11.2023. Після закінчення строку договору Орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі Орендар повинен не пізніше ніж за місяць до закінчення строку дії договору повідомити Орендодавця про намір продовжити його дію листом-повідомленням.. Пунктами 9-10 Договору визначено, що розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком № 394/18 від 30.08.2018 на рік становить 8 % від нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки і складає 86 302,16 грн, або в місяць 7 191,85 грн. Орендар самостійно здійснює обчислення орендної плати за землю з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки, визначеної законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами. Як вбачається з пунктів 36-40 договору зміна умов договорів здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договорів спір розв`язується у судовому порядку. Дія договору припиняється у разі: закінчення строку, на який його укладено; придбання орендарем земельної ділянки у власність; викупу земельної ділянки для суспільних потреб або примусового відчуження земельної ділянки з мотивів суспільної необхідності в порядку, встановленому законом; ліквідації юридичної особи-орендаря; смерті фізичної особи-орендаря. Договір припиняється також в інших випадках, передбачених законом. Дія договору припиняється шляхом його розірвання за: взаємною згодою сторін; рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договорами, та внаслідок випадкового знищення, пошкодження орендованої земельної ділянки, що істотно перешкоджає її використанню, а також з інших підстав, визначених законом. Перехід права власності на будівлі та споруди, які розташовані на орендованій земельній ділянці до другої особи є підставою для розірвання договору та укладення договору оренди з новим власником будинків та споруд. Перехід прав та обов?язків Орендаря до іншої юридичної особи є підставою для укладання додаткової угоди до цього договору. Право на орендовану земельну ділянку у разі смерті фізичної особи Орендаря, засудження або обмеження її дієздатності за рішенням суду, переходить до спадкоємців або інших осіб, які використовують цю земельну ділянку разом з Орендарем. Відповідно до з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 23.01.2024 року № 362869441, право власності на земельну ділянку, кадастровий номер 6310136300:14:010:0046 загальною площею 0,0513 га,зареєстровано за Територіальною громадою, Харківська міська рада Харківської області, 21.02.2019 зареєстрованого договір оренди землі, серії та номер: б/н, виданий 18.02.2019, згідно якого зареєстровано право оренди земельної ділянки загальною площею 0,0513 га, строком дії до 01.11.2023, з правом пролонгації, орендодавець Харківська міська рада, орендар: [PERSON] . Із листа Головного Управління ДПС України в Харківській області від 04.12.2023 № 8565/0/225-23 вбачається, що орендарем земельної ділянки сплачено орендну плату за 2019 рік у розмірі 57551.40 грн, за 2020 рік - у розмірі 86400.00 грн, за 2021 рік у розмірі 86400.00 грн. Із наданого позивачем розрахунку вбачається, що розмір заборгованості [PERSON] зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 6310136300:14:010:0046 загальною площею 0,0513 га по [ADDRESS] , відповідно до договору оренди землі від 18.02.2019, за період з 21.02.2019 по 31.12.2021 складає 130294.14 грн. Згідно із ч. 4 ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Частиною 1 ст. 15 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Відповідно до ст. 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років. Рішенням 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 № 1474/19 «Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018» затверджено Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018. Вказана технічна документація застосовується для визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок з 01.01.2020 по теперішній час. Частиною 2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» передбачено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Відповідно до ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Отже, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним документом, на підставі якого розраховується розмір орендної плати. Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2024 у справі № 914/2848/22, з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної або комунальної власності, автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, визначеної у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки. За подібних обставин належному способу захисту орендодавця відповідає позовна вимога про стягнення орендної плати, не сплаченої орендарем. Водночас несплачена орендна плата підлягає стягненню за весь період прострочення з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України рішення ради щодо зміни розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності (пункт 122 постанови). Пунктом 9 Договору передбачено, що розмір орендної плати за земельну ділянку на рік становить 8 % від нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки. Розрахунок розміру орендної плати, яку [PERSON] повинна була сплачувати за користування земельною ділянкою загальною площею 0,0513 га по [ADDRESS] з кадастровим номером 6310136300:14:010:0046 відповідно до Договору починаючи з дати вступу в дію нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 з 01.01.2020 здійснено на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 24.04.2020 № 3089/176-20, згідно якого нормативна грошова оцінка у 2020 році становила 1 869 601 грн. Відповідно до ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення за станом на 1 січня поточного року. Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Згідно інформації, розміщеної на офіційному веб-сайті Центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, функції якого на цей час виконує Держгеокадастр, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель за 2020 рік становить 1,0. Значення коефіцієнта індексації за певний рік застосовується в наступному році, який йде за роком, за який його встановлено, шляхом помноження розміру орендної плати на його значення. Тому, розмір нормативно грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 6310136300:14:010:0046 у 2021 році також становив 1 869 601 грн. Отже, розмір орендної плати за Договором, яку повинна була сплачувати [PERSON] після вступу в дію Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 з 01.01.2020 складає 8 % нормативної грошової оцінки земельної ділянки, і становить: у 2020 році 12 464,01 грн в місяць, а за період з 01.01.2020 по 31.12.2020 (крім березня 2020 року) - 137 104,11 грн; у 2021 році 12 464,01 грн в місяць, а за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 -149 568,12 грн. Згідно зі ст. 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Податковим кодексом України, зокрема, встановлено, що плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності; (п. п. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14), а орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (п.п.14.1.136 п.14.1 ст.14). Абзацом 1 п. 288.1 ст. 288 Податкового кодексу України передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оренду землі» оренда землі це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. За змістом ст. 13 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Згідно з частиною 1 статті 15 Закону України «Про оренду землі» однією з істотних умов договору оренди землі є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату. За змістом ч. ч.1, 2 ст. 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди, крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України. Статтею 11 Цивільного кодексу України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (ст. 509 Цивільного кодексу України). Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України). Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Частиною 1 ст. 530 ЦК України встановлено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Виходячи із положень ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Обов`язок своєчасної сплати за землю передбачено ст. 96 ЗК України, відповідно до якої землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату (п. «в»). Згідно із ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ст. ст. 142-145 Конституції України фінансовою та матеріальною основою органів місцевого самоврядування, крім інших об`єктів, є земля, управління якою здійснюють територіальні громади через органи самоврядування в межах повноважень шляхом прийняття рішень. Права органів самоврядування захищаються у судовому порядку. Згідно зі ст. 12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, зокрема, розпорядження землями територіальних громад. Відповідно до ст. 80 ЗК України суб`єктами права власності на землю є, зокрема, територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування - на землі комунальної власності. Згідно зі ст. 83 ЗК України землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земель приватної та державної власності, а також земельні ділянки за їх межами, на яких розташовані об`єкти комунальної власності. Пунктом 34 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», визначено, що виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад є вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин. А відтак, саме територіальна громада м. Харкова в особі Харківської міської ради як розпорядник землі на території м. Харкова є належним позивачем у даній справі. На підставі ч. 1 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» Харківська міська рада, як орган місцевого самоврядування реалізує свої повноваження шляхом прийняття рішень. Також, виходячи із загальних вимог цивільного законодавства, Харківська міська рада може виступати як учасник цивільно-правових та господарських правовідносин при укладанні різного виду угод. Із зазначених норм законодавства України випливає, що питання оренди земельних ділянок вирішуються сільською, селищною, міською радою на пленарних засіданнях шляхом прийняття відповідних рішень. Статтею 4 Європейської хартії місцевого самоврядування, яка встановлює, що головні повноваження і функції органів місцевого самоврядування визначаються Конституцією або законом; органи місцевого самоврядування в межах закону мають повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу; повноваження, якими наділяються органи місцевого самоврядування, як правило, мають бути повними і виключними, що кореспондується із вимогами ч. 3 ст. 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Відповідно до ч. 1 ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території. Вирішення питань про передачу землі у користування є виключним правом ради суб`єкта права власності на землю, і здійснюється з дотриманням загального порядку укладання господарських договорів, передбаченого ст. ст. 179-181 ГК України, з урахуванням положень ЗК України. За таких обставин, спірна земельна ділянка з 2019 по 2021 рік використовувалась [PERSON] без належної сплати орендної плати, у зв?язку з чим утворилась заборгованості за договором оренди землі від 18.02.2019 № б/н, за період з 21.02.2019 по 31.12.2021 у сумі 130294,14 грн. Суд зазначає, що хоча обов`язок зі стягнення орендної плати за землю покладено на податковий орган, проте його бездіяльність не може бути обґрунтованою підставою для відмови у зверненні до суду Харківської міської ради, як власника земельної ділянки, для захисту порушеного права орендодавця на отримання орендної плати за укладеним договором оренди земельної ділянки. За таких обставин, у зв`язку зі сплатою орендної плати [PERSON] не у повному обсязі, з неї на користь Харківської міської ради підлягає стягненню різниця між орендною платою, яка підлягала сплаті за період з 21.02.2019 по 31..12.2021, у розмірі 360645.54 грн та фактично сплаченою орендною платою за вказаний період у розмірі 230351.40 грн, тобто у розмірі 130294.14 грн. Згідно статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України. У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З урахуванням викладеного, суд задовольняє позовні вимоги Харківської міської ради про стягнення з відповідача заборгованості за договором оренди землі у розмірі 130294.14 грн у повному обсязі. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved