Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-18 00:00:00

Позивач [PERSON] (далі [PERSON] , позивач) в інтересах якого діє адвокат Хорошун Оксана Володимирівна (далі адвокат Хорошун О.В., представник позивача) звернувся до суду з позовом до Канівської міської ради Черкаської області, третя особа: Канівська державна нотаріальна контора Черкаської області та просить ухвалити рішення, на підставі якого просить суд: - встановити факт родинних відносин, а саме: те що позивач є рідним братом [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] ; - визначити позивачу додатковий строк тривалістю в два місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання до державного нотаріуса Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в селі Гамарня Черкаського району Черкаської області. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що позивач є рідним сином [PERSON] та [PERSON] . Батько позивача [PERSON] , [INFO] уродженець села Лука, Канівського району, Черкаської області помер [INFO] у віці 66 років у селі Гамарня, Канівського району, Черкаської області. Мати позивача [PERSON] , [INFO] уродженка села Кононча, Канівського району, Черкаської області померла у віці 77 років [INFO] у селі Гамарня, Канівського району, Черкаської області. Представник позивача зазначає, що у позивача було також два брати: [PERSON] , який народився [INFO] , в селі Гамарня, Канівського району, Черкаської області та [PERSON] , який народився [INFO] в селі Гамарня, Канівського району, Черкаської області та помер [INFO] у віці 73 роки в селі Хутір-Хмільна Канівського району Черкаської області. Представник позивача також зазначає, що після смерті матері позивача та його брата виникла необхідність в отриманні спадщини, однак звернувшись до органів нотаріату позивачу було відмовлено, оскільки ним не надано документів, що підтверджують родинні стосунки позивача та [PERSON] і [PERSON] , а також їх батька [PERSON] . Позивач звернувся до органів нотаріату для оформлення права власності на спадкове майно у вигляді земельних ділянок, які розташовані в адміністративних межах села Гамарня, Черкаського району (колишнього Канівського району), Черкаської області кадастрові номери 7122083100:02:002:0002 площею 0,2900 га, 7122083100:02:002:0003 площею 0,1200 га. Позивач прийняв спадщину після смерті брата [PERSON] , але ним не надано документів, які підтверджують родинні стосунки з останнім оскільки відсутнє свідоцтво про народження [PERSON] , а записи про народження останнього втрачені. Постановою державного нотаріуса Канівської державної нотаріальної контори від 21.04.2023 вих. № 381/02-31 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] . З метою підтвердження родинних відносин між позивачем та [PERSON] , позивач звертався до органів реєстрації актів цивільного стану (РАЦСу), до Державного архіву Черкаської області, але йому було повідомлено, що факт реєстрації цивільного стану про народження [PERSON] , [INFO] не виявлено. У зв`язку з цим у позивача виникла необхідність у встановленні факту родинних відносин, а саме: факту родинних відносин, що [PERSON] та [PERSON] є рідними братами з метою оформлення спадщини після смерті останнього. Крім того, представник позивача зазначає, що після смерті [PERSON] спадкоємців першої черги за законом немає, позивач є спадкоємцем другої черги. Після смерті [PERSON] , відкрилася спадщина у вигляді земельних ділянок, які розташовані в адміністративних межах села Гамарня Черкаського району (колишнього Канівського району) Черкаської області кадастрові номери 7122083100:02:002:0002 площею 0,2900 га, 7122083100:02:002:0003 площею 0,1200 га. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого брата, оскільки в період часу з 2021 року, коли помер брат позивача в країні та світі вирувала пандемія коронавірусної хвороби 2019 спричиненої SARS-CoV-2, спалах захворювання якої розпочався у грудні 2019 року, та продовжується і наразі, а потім введення воєнного стану в Україні в зв`язку з агресією РФ. Постановою державного нотаріуса Канівської державної нотаріальної контори від 21.04.2023 за вих. № 381/02-31 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] . Але в цей же період часу (2023 рік) у позивача захворіла онкологічним захворюванням дружина [PERSON] , яка померла [INFO] та позивач тривалий час оговтувався від хвороби та смерті дружини, а потім і сам захворів. Представник позивача зазначає, що вказані обставини унеможливили своєчасне, протягом шести місяців після смерті спадкодавця, звернення позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і підтверджують поважність причин пропуску строку такого звернення до нотаріуса для подання заяв про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] . Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 30.01.2026 справу прийнято до розгляду та вирішено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Витребувано у державного нотаріуса Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області копію спадкової справи після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] в селі Хутір-Хмільна Черкаського району Черкаської області. 06.02.2026 на виконання вищевказаної ухвали суду від Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області надійшла витребувана інформація. 19.02.2026 ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат Хорошун О.В. позов підтримали, просили його задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача Канівської міської ради Черкаської області Леонова А.А. у судове засідання не з`явилася, через систему «Електронний суд» направила заяву про розгляд справи за її відсутності (а.с.57). Представник третьої особи Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області Шатило Л.А. у судове засідання не з`явилася, направила на адресу суду заяву про розгляд справи без її участі за наявними матеріалами справи (а.с.55). Допитаний у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що знайомий з позивачем та його братами з 1979 року. Підтвердив факт, що позивач та [PERSON] являються рідними братами. Зазначив, що вони разом будували йому гараж. [PERSON] та [PERSON] проживали разом, а їх брат [PERSON] поїхав до Росії на роботу та там зараз і знаходиться. Допитана у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що її сім`я та сім`ю позивача дружили сім`ями. Знала, що позивач мав ще двох братів. Позивач доглядав брата старшого брата [PERSON] до самої смерті та організовував його поховання. Зазначила, що у [PERSON] було двоє дітей, проте вони жодного раду до нього не приїздили, де вони зараз не відомо. Стосовно брата [PERSON] , свідок нічого не повідомила. Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, свідків, вивчивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у віці 73 роки в с. Хутір-Хмільна, Канівського району, Черкаської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 11.03.2021 (а.с.35). Із Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133,135 СК України №00055228603 від 09.12.2025, вбачається, що батьками позивача - [PERSON] , [INFO] зазначені: батько [PERSON] та мати [PERSON] (а.с.11). Із Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133,135 СК України №00055232800 від 09.12.2025, вбачається, що батьками [PERSON] , [INFO] зазначені: батько [PERSON] та мати [PERSON] (а.с.10). Із повідомлення з Державного архіву Черкаської області від 13.01.2026 № М-2/05-08, вбачається, що запис акта про народження гр. [PERSON] по с. Лука Черкаського повіту Київської губернії (нині Черкаського району Черкаської області) за 1924 рік не виявлено. Метричні книги та книги реєстрації актів про народження за 1924 рік по зазначеному населеному пункту на зберігання до держархіву області не надходили. Актового запис про народження [PERSON] і за поновленими записами, які передано до держархіву області інформації не виявлено (а.с.12). Із повідомлення з Державного архіву Черкаської області від 13.01.2026 № М-3/05-08, вбачається, що запис акта про народження гр. [PERSON] по с. Гамарня Канівського (нині Черкаського) району Київської (нині Черкаської області) за 1947 рік не виявлено. Книги реєстрації актів про народження за 1947 рік по зазначеному населеному пункту на зберігання до держархіву області не надходили (а.с.13). Із листа Канівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаському районі Черкаської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, вбачається, що фактів державної реєстрації актів цивільного стану щодо народження [PERSON] , [INFO] не виявлено (а.с.14). Із довідки №270 від 19.12.2025 виданої старостою сіл Кононча, Гамарня Канівської міської ради Черкаської області Ніною Матвієнко, вбачається, що гр. [PERSON] , [INFO] дійсно поховав свого брата [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.21). Із довідки №375 від 19.12.2025 виданої старостою сіл Хмільна, Хутір-Хмільна, Михайлівка Канівської міської ради Черкаської області Людмилою Птухою, вбачається, що гр. [PERSON] , [INFO] з січня 2021 року по [INFO] (день смерті) проживав разом з братом [PERSON] в домоволодіння за адресою: [ADDRESS] (а.с.21 на звороті). Із довідки №271 від 19.12.2025 виданої старостою сіл Кононча, Гамарня Канівської міської ради Черкаської області Ніною Матвієнко, вбачається, що гр. [PERSON] , [INFO] з січня 2021 року подень смерті - [INFO] , по місцю реєстрації за адресою: [ADDRESS] дійсно не проживав (а.с.22). З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №84051939 від 03.02.2026, вбачається, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] спадкова справа не заведена (а.с.56). [PERSON] є рідним братом померлого [PERSON] , що вбачається з показів свідків [PERSON] та [PERSON] , які прямо вказали на це в судовому засіданні. Встановлення факту родинних відносин необхідно позивачу для оформлення спадщини. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. На підставі вищевикладеного, суд вважає що в судовому засіданні доведено факт, що позивач є рідним братом [PERSON] . Також, позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)). Крім того, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22. Правозастосовна практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є усталеною. Статтею 78 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з ч. 2 ст. 79 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Приписами ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як було встановлено судом після смерті [PERSON] спадкоємці за законом у становлений законом строк з заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звернулися. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID 19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) 12.03.2020 на території України був встановлений карантин, дію якого неодноразово продовжено. Дію карантину скасовано 01.07.2023. Згідно Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України з 05 год.30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. В подальшому неодноразово строк воєнного стану продовжувався, та він дії до теперішнього часу. Крім того, позивач надав належні та допустимі докази того, що здійснював догляд за хворою дружиною та здійснював її поховання. На думку суду, у позивача були об`єктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки кінець строку для подачі заяви припав на час непереборних причин (коронавірусна хвороба, війна в Україні, хвороба та смерть дружини) та позивач не мав змоги вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з поважних причин. Враховуючи загальновідомі події, положення законодавства в частині вимог щодо строків для прийняття спадщини суд доходить висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] строком на два місяці. Отже ті обставини, на які посилався представник позивача, суд вважає обґрунтованими, оскільки вони знайшли своє підтвердження при розгляді справи. Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Судові витрати у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України залишити за позивачем. Враховуючи встановлені судом обставини та їх правове регулювання, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити. На підставі викладеного та

Outcome: approved