Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про оспорювання батьківства з виключенням відомостей про батька з актового запису про народження дитини. У позовній заяві вказав, що 08.09.2018 вони з відповідачкою зареєстрували шлюб. У шлюбі у них народилася донька: [PERSON] , [INFO] . На час народження доньки між сторонами уже не було порозуміння, втрачено почуття поваги, взаємодопомоги та підтримки. Статеві стосунки між позивачем та відповідачкою були припиненні з жовтня 2023 року. Так як спільне життя з відповідачкою не склалося, у подружжя виникли неприязні стосунки один до одного, сумісне господарство між подружжям уже не велося, кожен мав свій окремий бюджет, позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу. 15.10.2024 шлюб між сторонами було розірвано. [INFO] у відповідачки, від іншого чоловіка, народився син [PERSON] . Позивач не був присутній під час внесення відомостей про батька дитини і своєї згоди на батьківство не давав. Запис про батьківство [PERSON] було внесено так як дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини (ст. 122 СК України). Так як позивач мав статеві стосунки з відповідачкою у період з 2018 року по жовтень 2023 рік, наголошувати про впевненість відсутності спорідненості з [PERSON] буде неправильно. Однак, дивлячись на доньку через деякий час після її народження, кидається у очі велика різниця у схожості її з позивачем. Крім різниці у схожості батька з донькою, позивач дізнався про те, що коли він перебував у шлюбі з [PERSON] остання була йому не віддана і перебувала у статевих стосунках з іншими чоловіками, що дає підставу позивачу засумніватися стосовно походження першої дитини від нього. Позивач неодноразово намагався поспілкуватися з відповідачкою стосовно походження доньки, однак відповідачка ухиляється від будь-якого спілкування і не дає позивачу можливість разом із старшою дитиною поїхати до експертної установи для проведення генетичної експертизи, що ще раз підтверджує сумніви позивача стосовно генетичного споріднення його з [PERSON] . Діти мешкають разом з матір`ю. Відповідачка не відпускає дітей до батька, щоб той не зміг разом з дітьми звернутися до експертної установи і здати біологічний матеріал для встановлення факту споріднення. Поведінка відповідачки змусила позивача звернутися до суду за захистом своїх прав. Ухвалою Барського районного суду Вінницької області від 04.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній цивільній справі. Ухвалою Барського районного суду Вінницької області від 03.10.2025 у справі було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, до отримання висновку провадження у справі зупинено. 11.12.2025 до Барського районного суду Вінницької області надійшов висновок судової біологічної експертизи № СЕ-19/102-25/22211- БД. Ухвалою Барського районного суду Вінницької області від 12.12.2025 поновлено провадження у справі. 26.01.2026 представник позивача [PERSON] подала до суду заяву про зменшення позовних вимог, у якій просить зменшити позовні вимоги [PERSON] у справі № 125/1478/25 прийнявши до розгляду вимоги позивача у такій редакції: виключити відомості про батька [PERSON] , [INFO] , з актового запису № 14 від 24.01.2025 про народження дитини [PERSON] , зробленого Барським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, які складаються з суми сплаченого позивачем судового збору і оплати за проведення судової експертизи. Ухвалою Барського районного суду Вінницької області від 26.01.2026 постановлено прийняти зменшення позовних вимог, закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті. Позивач, представник позивача у судове засідання не з`явилися, представник позивача подала заяву про розгляд справи за її та позивача відсутності, зменшенні позовні вимоги позивач підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, які складаються з суми сплаченого позивачем судового збору і оплати за проведення судової експертизи. Відповідачка у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про те, що проти позовних вимог не заперечує, просить розглянути справу за її відсутності, судові витрати просить залишити за позивачем. Представник третьої особи Барського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районні Вінницької області Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. З огляду на положення ч. 3 ст. 211 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності позивача та відповідачки, ураховуючи, що вони скористалися своїми процесуальними правами. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Згідно з положеннями ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши матеріали справи, ураховуючи заяви представника позивача, відповідачки, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Відповідно до даних копії Витягу з реєстру територіальної громади № 2025/004230372 від 31.03.2025, [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до даних копії довідки про реєстрацію місця проживання за відомостями Войнашівської сільської ради від 21.05.2019, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до даних копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] , народилася [INFO] , її матір`ю записана [PERSON] , батьком [PERSON] . Відповідно до даних копії повторного свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] , народився [INFO] , його матір`ю записана [PERSON] , батьком [PERSON] . 15.10.2024 шлюб між позивачем і відповідачкою розірвано, що підтверджується даними копії рішення Барського районного суду Вінницької області від 15.10.2024. Рішення набрало законної сили 15.11.2024. Відповідно до висновку експерта Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/102-25/22211- БД від 24.11.2025 за результатами судової біологічної експертизи, проведеної за матеріалами цивільної справи № 125/1478/25, [PERSON] , [INFO] , ймовірно є біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , матір`ю якої є [PERSON] , [INFO] . Ймовірність даної події складає 99,99999999%. Біологічне батьківство [PERSON] , [INFO] , відносно [PERSON] , [INFO] , матір`ю якого є [PERSON] , [INFO] , виключається. Правовідносини сторін ґрунтуються на таких положеннях закону. Згідно з ч. 1 ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини, відповідно до статей 122, 124, 126, 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Пленум Верховного Суду України у п. 11 постанови № 3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснив, що оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень, шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини. Отже, предметом доказування у справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. Європейський суд з прав людини у своєму рішенні Калачева проти російської федерації (від 07.05.2009) зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства. Частиною 2 ст. 136 СК України визначено, що у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Відповідно до пункту 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14.01.2011 за № 55/18793), підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. За приписом пункту 2.16.7 даних Правил, на підставі рішення суду про внесення змін, доповнень або виправлень в актові записи цивільного стану вносяться відповідні зміни, які зазначені в рішенні суду. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Судом установлено, що згідно з даними висновку експертного дослідження Вінницького НДЕКЦ МВС біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] виключається. Ураховуючи, що позивач довів належними та допустимими доказами, у розумінні ст.76-81 ЦПК України, що не є біологічним батьком дитини, а також те, що відповідачка позовні вимоги визнала у повному обсязі, суд вважає, що позов є обґрунтованим, тому підлягає до задоволення. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке. Позивач не сплатив судовий збір, вказав, що звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" та надав копію посвідчення учасника бойових дій серії [NUMBER] . Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Позивач звернувся до суду з позовом про оспорювання батьківства з виключенням відомостей про батька з актового запису про народження дитини. Вирішуючи питання, чи підлягає застосуванню у даній справі положення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", суд виходить з такого. Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний Суд у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) сформулював висновки щодо застосування норм права у спірних правовідносинах про те, що звільнення від сплати судового збору поширюється на позовні заяви, що стосуються порушень прав позивача як учасника бойових дій. Крім того, варто зауважити, що ухвалою суду від 03.07.2024 Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду передав справу № 567/79/23 на розгляд Великої Палати Верховного Суду для вирішення питання про відступ від наведеного вище попереднього висновку. Однак, ухвалою від 11.09.2024 Велика Палата Верховного Суду встановила відсутність причин для відступу від викладеного раніше правового висновку. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що у даній справі позивач не звільнений від сплати судового збору. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до підпункту 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік", прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2025 становить 3028 грн, відтак, судовий збір за подання до суду позовної заяви про оспорювання батьківства з виключенням відомостей про батька з актового запису про народження дитини становить 1211,20 грн (3028х0,4=1211,20). Таким чином, позивач повинен був сплатити за звернення до суду з даним позовом судовий збір у розмірі 1211,20 грн. Згідно з ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Оскільки позивач не сплатив судовий збір, суд дійшов висновку про задоволення позову, тому з відповідачки на користь держави слід стягнути судовий збір, який підлягав сплаті за подання позову, тобто у розмірі 1211,20 гривень. Крім того, на підставі ухвали Барського районного суду Вінницької області від 03.10.2025 за клопотанням позивача проведено судову біологічну експертизу та складено висновок. Відповідно до рахунку від 04.11.2025 до висновку експерта, вартість проведення біологічної експертизи становить 25469 грн, які було сплачено позивачем, тому відповідно до ст. 139, 141 ЦПК України суд має підстави для стягнення з відповідачки на користь позивача 25469 грн витрат за проведення експертизи. На підставі викладеного,

Outcome: approved