Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-17 00:00:00

23 лютого 2026 року представник позивача [PERSON] - адвокат Лущик Олена Миколаївна звернулася до суду з вказаною позовною заявою. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видано 13 листопада 2007 року, актовий запис про смерть № 139. Після його смерті [INFO] відкрилась спадщина, до складу якої входить належний йому житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою [ADDRESS] . Для позивача у справі померлий [PERSON] є батьком, ступінь родинного зв`язку підтверджується свідоцтвом про народження. Померлий [PERSON] на день смерті був зареєстрований та постійно проживав за адресою [ADDRESS] , спільно з донькою [PERSON] , та її сином, тобто онуком для померлого [PERSON] , відповідачем у справі, що підтверджується довідкою виконавчого комітету з місця проживання, тому донька [PERSON] є особою, що прийняла спадщину, оскільки постійно проживала з спадкодавцем на час відкриття спадщини за законом. Однак так склались обставини, що [PERSON] померла [INFO] , спадкові права батька [PERSON] за життя нею оформлено не було, а спадкоємцем прав померлої є відповідач у справі, син [PERSON] . Позивач у справі [PERSON] отримав повідомлення за підписом завідувача Остерської державної нотаріальної контори про те, що в провадженні Остерської державної нотаріальної контори знаходиться спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] , яка прийняла спадщину після смерті батька, [PERSON] , але не оформила свої спадкових прав на житловий будинок за адресою [ADDRESS] . Нотаріус повідомила про те, що позивач має надати документи про родинні відносини та рішення суду про продовження строку на прийняття спадщини після його смерті у разі, якщо він бажає оформити спадщину після смерті батька [PERSON] . Позивач у справі бажає оформити спадкові права батька на належну йому частку, однак упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, дійсно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після його смерті за законом. Це пов`язано з тим, що на день смерті спадкодавця позивач у справі не знав про своє право звернутись до нотаріальної контори, оскільки свідомо вважав, що спадщина прийнята його сестрою, оскільки вона з батьком проживала, крім того тяжко хворів. Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, надали суду письмову заяву, в якій просять цивільну справу розглянути за їх відсутності, позовні вимоги підтримують, просили їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, надав заяву в якій просив розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги визнає. Відповідно до п.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов до таких висновків. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видано 13 листопада 2007 року, актовий запис про смерть № 139. Після його смерті [INFO] відкрилась спадщина, до складу якої входить належний йому житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою [ADDRESS] . Для позивача у справі померлий [PERSON] є батьком, ступінь родинного зв`язку підтверджується свідоцтвом про народження. Померлий [PERSON] на день смерті був зареєстрований та постійно проживав за адресою [ADDRESS] , спільно з донькою [PERSON] , та її сином, тобто онуком для померлого [PERSON] , відповідачем у справі, що підтверджується довідкою виконавчого комітету з місця проживання, тому донька [PERSON] є особою, що прийняла спадщину, оскільки постійно проживала з спадкодавцем на час відкриття спадщини за законом. Однак так склались обставини, що [PERSON] померла [INFO] , спадкові права батька [PERSON] за життя нею оформлено не було, а спадкоємцем прав померлої є відповідач у справі, син [PERSON] . Позивач у справі [PERSON] отримав повідомлення за підписом завідувача Остерської державної нотаріальної контори про те, що в провадженні Остерської державної нотаріальної контори знаходиться спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] , яка прийняла спадщину після смерті батька, [PERSON] , але не оформила свої спадкових прав на житловий будинок за адресою [ADDRESS] . Нотаріус повідомила про те, що позивач має надати документи про родинні відносини та рішення суду про продовження строку на прийняття спадщини після його смерті у разі, якщо він бажає оформити спадщину після смерті батька [PERSON] . Позивач у справі бажає оформити спадкові права батька на належну йому частку, однак упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, дійсно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після його смерті за законом. Це пов`язано з тим, що на день смерті спадкодавця позивач у справі не знав про своє право звернутись до нотаріальної контори, оскільки свідомо вважав, що спадщина прийнята його сестрою, оскільки вона з батьком проживала, крім того тяжко хворів. Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з ч. 3ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропуску строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом встановлено, що позивач пропустив встановлений законодавством строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутися до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Постановою Верховного Суду України від 23.08.2017 у справі № 6-1320цс17 зазначено, що правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок висловив і Верховного Суду у постанові від 26.06.2019, справа №565/1145/17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Аналізуючи зібрані у справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Як було зазначено у позовній заяві та підтверджено, через необізнаність про правильний порядок спадкування та хвороби, упродовж шести місяців з дня відкриття спадщини, Позивач у справі не міг своєчасно звернутися до нотаріальної контори. Відтак, строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, не залежних від позивача. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини поважними, а позов задовольнити, та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцям додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ними права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважатися таким, що прийняв спадщину. Згідно з заявою позивача судовий збір з відповідача не стягується. На підставі викладеного, ст.ст.1268,1270,1272 ЦК України,

Outcome: approved