Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-15 00:00:00

22.12.2025 року [PERSON] звернувся до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області із даним позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи позовні вимоги наступним. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , [INFO] , яка до дня смерті була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за згаданою вище адресою. Заповіту за життя [PERSON] не склала. [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Романа Журби із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, але листом від 17.12.2025 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущений встановлений законом строк для прийняття спадку. Позивач зазначає, що строк він пропустив з поважних причин, оскільки 24.02.2022 року на території України введено положення воєнного стану у зв`язку з повномасштабним вторгненням військ рф. На території м. Нікополя з липня 22.07.2022 року ведуться активні бойові дії. В засобах масової інформації повідомлялось, що у зв`язку із введенням воєнного стану перебіг строків для вчинення юридично значущих дій призупиняється. Враховуючи викладене вище, позивач просить суд визначити йому додатковий строк три місяці для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері. Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07.01.2026 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання, відповідачеві роз`яснено його право на подання відзиву на позовну заяву (а.с.19-20). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07.01.2026 року зобов`язано приватного нотаріуса Журбу Р.В. надати суду належним чином завірену копію спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с.21-22). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16.03.2026 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.35). Сторони в судове засідання не з`явились. До матеріалів позову долучено заяву позивача про розгляд справи без його участі, на позовних вимогах наполягає та просить їх задовольнити (а.с.5). 09.03.2026 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача Герез В.О. надійшла заява про розгляд справи без участі представника Нікопольської міської ради (а.с.29-30). Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. На підставі ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Як встановлено судом, позивач є сином [PERSON] , [INFO] . Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с.7). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.6). До дня смерті вона була зареєстрована та постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке складається з житлового будинку з господарськими будівлями [ADDRESS] , 1/3 частка якого належала померлій на підставі Договору дарування від 05 квітня 1976 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Нікопольської державної нотаріальної контори Пахомовською Ж.М. за реєстровим № 1-1161, а інші 2/3 частки якого належало померлій на підставі Договору дарування від 18 серпня 1989 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Нікопольської державної нотаріальної контори Лещинською О.І. за реєстровим №2-3521 (а.с.9-10,11-12). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За життя [PERSON] своїм майном не розпорядилась та заповіту не склала, а тому спадкування повинно відбуватись за законом. У відповідності до ч.1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті матері, пережитого подружжя та інших дітей у померлої немає. Спадкоємці, які б мали право на обов`язкову частку спадщини, судом не встановлені. Відповідно до постанови ВСУ від 04.12.2019 року у справі №697/2052/17-ц (№61-3014св19), відповідачем у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Оскільки спадкове майно [PERSON] розташовано в м. Нікополі, то відповідачем вірно визначено територіальну громаду Нікопольської міської ради. [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Романа Журби із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, але листом №193/01-16 від 17.12.2025 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини (а.с.8). Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, а тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. У пункті 24 (абз.6) постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі ЗСУ; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В постанові Верховного суду від 20.03.2024 року у справі № 545/1231/23 (провадження №61-16142св23) викладено правову позицію, зі змісту якої випливає, що така обставина, як проживання спадкоємця в зоні, яка не перебувала під окупацією, однак на території якої відбувались активні бойові дії, є достатньою підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Враховуючи всі встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає введення в Україні положення воєнного стану, активні бойові дії на території Нікопольської територіальної громади є безумовно поважними причинами пропуску строку звернення до нотаріальної контори за оформленням спадкових прав. На підставі викладеного, враховуючи поважність причин пропуску позивачем строку для звернення до нотаріальної контори, а також відсутність заперечень з боку відповідача, суд вважає за можливе позов задовольнити, визначивши [PERSON] додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved