Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-18 00:00:00

І.Короткий зміст позовних вимог 16.11.2025 [PERSON] через систему «Електронний суд» звернувся в суд із зазначеним позовом. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно. Позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті батька з поважних причин. На момент смерті батька він постійно проживав за межами України у місті Нью-Йорк (США), з батьком не підтримував спілкування, оскільки той не брав участі у його вихованні. Про смерть батька дізнався лише 11.11.2025, коли отримав лист, в якому його повідомили про цей факт та про відкриття спадкової справи. В зв`язку з цим позивач просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] - 6 (шість) місяців. ІІ.Стислий виклад позиції відповідача 23.02.2026 відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що не претендує на спадкове майно та не заперечує проти визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. ІІІ.Процесуальні дії суду, клопотання та заяви учасників судового процесу Ухвалою суду від 02.12.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цій справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 09.02.2026 за клопотанням позивача витребувано у Луцької районної державної нотаріальної контори Волинської області матеріали спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 09.02.2026 за клопотанням позивача замінено первісного відповідача Луцьку районну державну нотаріальну контору Волинської області на належного відповідача Боратинську сільську раду. Ухвалою суду від 29.09.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Учасники справи в судове засідання не з`явилися, подали клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Процесуальні перешкоди для розгляду справи за відсутності учасників справи відсутні. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося (ч. 2 ст. 247 ЦПК України). ІV.Фактичні обставини справи [INFO] помер [PERSON] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 09.05.2025, а.с. 81 зворот). [PERSON] є сином [PERSON] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 09.06.1997, а.с. 5). Після смерті [PERSON] заведена спадкова справа №246/2025 (витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі №83011102 від 24.10.2025, а.с. 82 зворот). 24.10.2025 [PERSON] подала в Луцьку районну державну нотаріальну контору Волинської області заяву про прийняття спадщини за законом після смерті її сина [PERSON] (а.с. 81). В довідці Боратинської сільської ради №165/08-13/1/2-25 від 20.10.2025 зазначено про те, що спадкодавець [PERSON] до дня своєї смерті був зареєстрований та проживав у житловому будинку [ADDRESS] з своєю матір`ю [PERSON] (а.с. 82). З метою забезпечення реалізації права на спадщину після смерті батька позивач звернувся до суду з цим позовом. V.Мотиви суду та застосоване законодавство Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. За встановлених фактичних обставин справи та з урахуванням релевантних джерел права суд дійшов таких висновків. [INFO] помер [PERSON] . Спадщину після його смерті прийняла мати [PERSON] . Позивач [PERSON] є сином спадкодавця, він відноситься до першої черги спадкоємців за законом та прагне реалізувати своє право на спадщину. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Суд констатує, що спочатку позивач визначив первісного відповідача Луцьку районну державну нотаріальну контору Волинської області, а потім клопотав про його заміну на іншого відповідача Боратинську сільську раду (в порядку ст. 51 ЦПК України). Суд задовольнив це клопотання, сприяючи позивачу в реалізації його права на визначення складу відповідачів. Відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (постанову Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №697/2052/17-ц). Суд вважає, що Боратинська сільська рада не є належним відповідачем по справі. Належним відповідачем є [PERSON] . Отже, суд висновує, що позовні вимоги у справі заявлені до неналежного відповідача, а тому з цих підстав в задоволенні позову слід відмовити. При цьому суд не робить висновків щодо оцінки поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини. VI.Судові витрати Враховуючи результат вирішення спору, судові витрати слід покласти на позивача. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed