Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-16 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача. Від АТ "АКЦЕНТ-БАНК" надійшла позовна заява до [PERSON] з вимогами: стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № б/н від 23.01.2018 у розмірі 37644,41 грн станом на 04.10.2025, яка складається із заборгованості за кредитом у розмірі 26719,29 грн; заборгованості за відсотками у розмірі 10925,12 грн та судових витрат у розмірі 2 422,40 грн. В обґрунтування позовної заяви зазначено, що [PERSON] 23.01.2018 приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А - Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського (поточного) рахунку. На підставі вказаної Анкети - Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку відповідачем ініційовано встановлення кредитного ліміту на його банківський рахунок та отримання платіжної картки, як засобу доступу до зазначеного рахунку. Відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 46,80% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним Анкета - Заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у А-Банку разом з умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms складає між ним та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. Всі основні умови кредитування доведені відповідачеві , про що свідчить його підпис в паспорті споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка». Паспорт продукту підписано боржником за допомогою електронного підпису у вигляді ОТП-паролю. А-Банк свої зобов`язання за договором та угодою виконав в повному обсязі, надав відповідачу кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі, відповідно до умов договору. Відповідач не надав вчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до договору, що відображено в розрахунку заборгованості. У зв`язку з зазначеним порушенням зобов`язань за кредитним договором відповідач станом на 04.10.2025 має заборгованість в розмірі 37644,41 грн, яка складається з: 26719,29 грн - заборгованість за кредитом; 10925,12 грн - заборгованість по відсоткам, 0,00 грн - пеня, 0 грн - штраф. Позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконав, кредитні кошти не повернув в строк та не сплатив проценти за користування ними, що призвело до виникнення заборгованості у загальному розмірі 37644,41 грн, що і стало підставою для звернення до суду за захистом порушених прав. Аргументи учасників справи. 21.10.2025 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній зазначає, що Анкета - заява не містить даних про намір відповідача отримати кредит у АТ «А-БАНК», вказана анкета складена російською мовою 29.09.2016, а копія паспорту та картки фізичної особи платника податку завірена відповідачем 29.09.2016. Стверджує що паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка» сфальсифікований позивачем, не містить жодних ознак кредиту, такі як: дата видачі кредиту, посилання на номер та дату кредитного договору, підпису відповідача. Зазначає, що паспорт споживчого кредиту містить відомості про підписання останнього за допомогою телефонного дзвінка з номеру телефону [NUMBER] , проте позивач у своєму позові стверджує, що паспорт підписано за допомогою ОТР паролю, однак даний паспорт взагалі не містить ніякого електронного підпису чи ОТП паролю. Позивач зазначає, що номер телефону, на який направлявся ОТП - пароль між сторонами погоджено, а саме його зазначено особисто відповідачем в Анкеті - заяві, яку він підписав власноручно. Відповідач з таким твердженням не погоджується, так як номер в Анкеті - заяві та паспорті кредиту не збігаються. Відповідач з викладеними у заяві умовами погодився без будь - яких зауважень або застережень, на підтвердження чого на примірнику заяви ним проставлено свій підпис. Разом з цим, підписна заява від 29.06.2016 не містить відомостей щодо розміру відсотків та комісії за користування кредитом, а також пені, штрафу за неналежне виконання умов кредитного договору. Крім того, не містять матеріали справи і підтверджень того, що саме з цими Тарифами та Умовами ознайомився відповідач і з ними погодився, підписуючи заяву - анкету про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема, щодо сплати відсотків, розмір і порядок нарахування, тобто кредитор міг додати до позовної заяви витяг з Умов та Правил у будь - яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. Також, письмовому доказі «розрахунок заборгованості» відсутні дані про посаду посадової особи, яка має право складати відповідні документи, а з характеру документу можливо зрозуміти, що він відноситься до фінансових розрахунків та повинен складатися бухгалтером. З огляду на вказані вище обставини «розрахунок заборгованості» ніяким чином не може свідчити про наявну заборгованість та не може бути доказом заборгованості по даній справі. Крім того, заперечує проти суми заборгованості. Зазначає, що позивач незаконно списав у заборгованість 25039,08 грн відсотків та 7444,88 грн комісії. Позивач заявив 37644,41 грн ціни позову у який включив 25039,08 грн списаних відсотків та 7444,88 грн комісії, тому відповідач визнає позов тільки у сумі 5160,45 грн, що є різницею між заявленою до стягнення сумою, і врахованих в неї відсотків та комісії. У задоволенні іншої частини позову прохає відмовити. Відповідач звертає увагу на те, що платіжне доручення про нібито сплату судового збору у розмірі 2422,00 грн також є сфальсифікованим. На його думку ніякої оплати до бюджету не було, і просить не стягувати з нього ці кошти. Також, відповідач просив застосувати строки позовної давності. Рух справи. Ухвалою Подільського районного суду міста Полтави від 13.10.2025 позовну заяву залишено без руху. 15.10.2025 від представника позивача АТ "АКЦЕНТ-БАНК" Каурової К.А. надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою Подільського районного суду міста Полтави від 20.10.2025 прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 21.11.2025 о 08.45 годині. 21.11.2025, 24.12.2025, 09.02.2026 судові засідання відкладено у зв`язку з відключенням електроенергії в Подільському районному суді міста Полтави. 17.03.2026 учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи не з`явилися в судове засідання. Представник позивача Шкапенко О.В. в позовній заяві прохає розгляд справи провести без участі представника позивача, позов підтримує та просить його задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] надав до суду заяву про розгляд справи без його участі за наявними у справі матеріалами, позовні вимоги визнає частково. Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду Дослідивши доводи позовної заяви, відзив на позовну заяву, письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Частиною 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що згідно Анкети-заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в А-Банку від 29.09.2016, [PERSON] визнав, що підписана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг становлять укладений між сторонами договір про надання банківських послуг. Він ознайомлений з договором до його укладення і згоден з його умовами та зобов`язався виконувати умови договору, а також регулярно самостійно ознайомлюватися зі змінами на сайті А-Банку. Вказана анкета - заява підписана відповідачем власноручно. 23.01.2018 [PERSON] електронним підписом шляхом підтвердження дзвінком з номера телефону [NUMBER] підписав паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка». Основними умовами кредитування за яким є: тип кредиту: поновлювальна кредитна лінія (ліміт) з пільговим періодом використання, сума/ ліміт кредиту: до 50 000 грн, строк кредитування 240 місяців, мета отримання кредиту: на споживчі цілі, спосіб та строк отримання: кредитні кошти надаються клієнту у вигляді встановленого кредитного ліміту на кредитну картку. Строк надання кредиту протягом одного дня. Базова процентна ставка: 3,9% в місяць (46,8% річних). Тип процентної ставки: фіксована. Орієнтована загальна вартість кредиту для споживача за весь строк користування кредитом (у тому числі тіло кредиту, відсотки, комісії та інші платежі) становить 110459,96 грн. Реальна річна процентна ставка: 58,23%. Порядок повернення кредиту: щомісяця до 25 числа поточного місяця 5% від заборгованості не менше 100 грн, не менше суми нарахованих процентів, але не більше залишку заборгованості. Процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту: 7,8% у місяць, збільшена відсоткова ставка на місяць на суму загальної заборгованості (у випадку наявності простроченої заборгованості). Відповідач своїм підписом у паспорті споживчого кредиту підтвердив отримання та ознайомлення з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, надані виходячи із обраних ним умов кредитування. Також, підтвердив отримання ним всіх пояснень, необхідних для забезпечення можливості оцінити чи адаптовано договір до його потреб та фінансової ситуації, зокрема шляхом роз`яснення наведеної інформації, в тому числі суттєвих характеристик запропонованих послуг та певних наслідків, які вони можуть мати для нього, в тому числі в разі невиконання ним зобов`язань за таким договором. Згідно довідки за лімітами [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , кредитний договір б/н (внутрішньобанківський референс SAMABWFC00001417006) від 23.01.2018 за період з 23.01.2018 по 04.10.2025 мав різні розміри кредитного ліміту, які то зменшувалися, то збільшувалися банком або клієнтом. Першочергово, 23.01.2018, встановлено кредитний ліміт в розмірі 10500,00 грн, станом на 01.10.2024 кредитний ліміт був встановлений банком у розмірі 26800,00 грн. АТ «А-Банк», згідно довідки за картами, відкрито [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , рахунок № [NUMBER] та видано наступні картки: № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року, № [NUMBER] , строком дії до жовтня місяця 2021 року, № [NUMBER] , строком дії до березня місяця 2027 року, № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року, № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року, № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року. З виписки по картці № [NUMBER] , рахунок [NUMBER] , за період з 23.01.2018 по 06.10.2025 вбачається, що кредитний ліміт по карті встановлено в розмірі 25800,00 грн, сума витрат за період: 463809,13 грн. Сума зарахувань за період: 426194,64 грн. Відповідач активно користувався наданими кредитними коштами, періодично вносив платежі на погашення кредиту. Відповідно до розрахунку заборгованості за договором б/н від 23.01.2018 укладеного між АТ «А-БАНК» та клієнтом [PERSON] , станом на 04.10.2025 заборгованість відповідача перед АТ «А-Банк» в розмірі 37644,41 грн, яка складається з: 26719,29 грн - загальний залишок заборгованості за тілом кредиту; 10925,12 грн - загальний залишок заборгованості за процентами. Відповідно до статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, установлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. Згідно з пунктом 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема є договори та інші правочини. Відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 627 ЦК України). Згідно із ст. 13 ЗУ «Про споживче кредитування» договір про споживчий кредит, договори про надання додаткових та супутніх послуг кредитодавцем і третіми особами та зміни до них укладаються у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про електронну комерцію»). Відповідно до ч.1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно частини першої статті 626 Цивільного кодексу України (далі -ЦК України) договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору (ст. 628 ЦК України). Згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Особливості укладання договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію». Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (ч. 2 ст. 639 ЦК України). Абзац другий ч. 2 ст. 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі. Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору (частина друга статті 1056-1 ЦК України). Згідно з частиною другою статті 1054 ЦК України до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави (ст. ст. 1046-1053), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Відповідно до частини 1 статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з частиною першою статті 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), а також якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку (частина перша статті 207 ЦК України). Закон України від 03.09.2015 року № 675-VIII "Про електронну комерцію" визначає організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції. У статті 3 цього Закону зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до частини третьої статті 11 цього Закону електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина четверта статті 11 Закону України "Про електронну комерцію"). Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього (частина п`ята статті 11 Закону України "Про електронну комерцію"). Згідно з частиною шостою статті 11 Закону України "Про електронну комерцію" відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. За правилами частини восьмої статті 11 Закону України "Про електронну комерцію" у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Відповідно до частини першої статті 12 Закону України "Про електронну комерцію" моментом підписання електронної правової угоди є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до ЗУ "Про електронний цифровий підпис", за умови використання коштів електронного цифрового підпису всіма сторонами електронної правової угоди; електронний підпис одноразовим ідентифікатором, визначеними цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) при письмовій згоді сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. У силу вимог частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частиною першою статті 611 ЦК України). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. (ч.1 ст.612 Цивільного кодексу України) Оскільки встановлено, що відповідач [PERSON] кредитні кошти отримав та користувався ними, однак свої зобов`язання за кредитним договором б/н від 23.01.2018 не виконав, так як не здійснював платежів достатніх для погашення договірних зобов`язань з оплати кредиту та відсотків за його користування, в зв`язку з чим станом на 04.10.2025 заборгованість відповідача за кредитним Договором №б/н від 23.01.2018 складає 37644,41 грн, з яких: 26719,29 грн заборгованість за наданим кредитом (тіло кредиту), 10925,12 грн заборгованість за процентами, тому суд приходить до висновку про стягнення вказаних сум з відповідача на користь позивача. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, внаслідок чого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Всупереч вимог ст. ст. 12, 81 ЦПК України відповідачем не повідомлено про обставини, які б спростували правомірність заявлених позивачем вимог щодо нарахування заборгованості та процентів за користування кредитними коштами та встановлені судом обставин спірних правовідносин. Щодо строків позовної давності: За приписами статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Частиною третьою статті 267 ЦК України визначено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України). При цьому, суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог, звернутих позивачем до того відповідача у спорі, який заявляє про застосування позовної давності. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє в позові через необґрунтованість. Якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє в позові через сплив позовної давності в разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (№211), запроваджено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин. У подальшому його було неодноразово продовжено (востаннє постановою Кабінету Міністрів України №1236 від 09.12.2020, якою продовжено термін дії карантину до 30.06.2023). Згідно з пунктом 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Разом з тим, Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено пунктом 19, а саме: «У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану». Відповідно, дана норма передбачає, що строки, визначені статтями 257-259 (позовна давність), 362, 559, 681, 728, 786, 1293 ЦК України продовжуються на строк дії воєнного стану. Відновлення строків позовної давності передбачено Законом від 14.05.2025 №4434-IX «Про внесення зміни до розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності» (далі Закон №4434). Закон №4434 набирає чинності через три місяці з дня, наступного за днем його опублікування. Закон був надрукований в офіційному виданні «Голос України» від 03.06.2025 №108. Тому, він набрав чинності з 04.09.2025, саме із цієї дати відновлено обчислення строків позовної давності. Як вбачається з матеріалів справи, період нарахуванням заборгованості становить з січня 2023 року по жовтень 2025 року, позивач звернувся із цим позовом до суду 07.10.2025, а тому враховуючи зазначене, строк звернення до суду на момент пред`явлення позову не сплив. На підставі викладеного та встановивши обставини звернення позивача з позовними вимогами, суд дійшов висновку, що позивач дотримався строків звернення до суду, тому підстави для застосування наслідків пропуску строку позовної давності відсутні. Щодо судових витрат. Згідно з частинами першою, третьою статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно платіжного доручення № 6005315512742 від 06.10.2025 при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 422,40 грн, що також підтверджується випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України від 07.10.2025. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, таким чином із [PERSON] на користь АТ «АКЦЕНТ-БАНК» підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2 422, 40 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved