Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-16 00:00:00

13 січня 2026 року представник позивача звернулася до суду з позовом та просить ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) заборгованість у загальній сумі 152 524 грн. 02 коп., з яких: заборгованість зі сплати орендної плати за період з 01.01.2023 року по 31.08.2025 року згідно з договором оренди землі від 28.10.2021 року, посвідченим приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чужовською Н.Ю., зареєстрованим в реєстрі за №2474, у розмірі 130 429 грн. 38 коп., інфляційні втрати у розмірі 13 970 грн. 35 коп., 3% річних у розмірі 4 162 грн. 14 коп. та пеня у розмірі 3962 грн. 15 коп., на користь Одеської міської ради (код ЄДРПОУ: 26597691) за наступними реквізитами: населений пункт - Одеська міська ТГ, отримувач - ГУК в Одеській області /м. Одеса/, код отримувача 37607526, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку: UA888999980334139815000015744, код класифікації доходів бюджету 18010900, найменування коду класифікації доходів бюджету - «Орендна плата з фізичних осіб» та судові витрати. Ухвалою судді від 15.01.2026 року провадження по справі було відкрито та призначено судове засідання. Ухвалою судді від 15.01.2026 року заяву представника позивача Одеської міської ради Анастасії Бутрик про вжиття заходів забезпечення позову по цивільній справі, задоволено. Вжито по справі за позовом Одеської міської ради до [PERSON] , третя особа Департамент архітектури, містобудування та земельних відносин Одеської міської ради про стягнення заборгованості за договором оренди землі, заходи забезпечення позову. Накладено арешт на грошові кошти, що належать [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , які містяться на відкритих рахунках, а також на грошові кошти на рахунках, які будуть відкриті після винесення ухвали про накладення арешту, в межах розміру позовної вимоги у загальній сумі 152 524 грн. 02 коп. та судових витрат, розмір яких відповідно до попереднього (орієнтовного) розрахунку становить 4 992,00 грн. 03.02.2026 року засобами поштового зв`язку від представник третьої особи Департаменту архітектури, містобудування та земельних відносин Одеської міської ради надійшли Пояснення на позовну заяву, в яких просили позовну заяву задовольнити. Ухвалою судді від 13.03.2026 року доповнено резолютивну частину ухвали Київського районного суду м. Одеси від 15.01.2026 року у цивільній справі № 947/1748/26, шляхом зазначення даних. Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України. Представник позивача Одеської міської ради у судове засідання, призначене на 17.03.2026 року, не з`явилася, про час та місце його проведення сповіщена належним чином, звернулася до суду з заявою, в якій просила розглянути справу за їх відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач [PERSON] у судові засідання, що призначалися на 12.02.2026 року та 17.03.2026 року, не з`явився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, Відзив на позов не подав. Судова кореспонденція, скерована на ім`я [PERSON] повернута до суду без вручення з підстав відсутності адресата за вказаною адресою. Частиною 8 ст. 128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є зокрема день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Також, відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у Постанові від 10.05.2023 року у справі №755/17944/18, довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки. Представник третьої особи Департаменту архітектури, містобудування та земельних відносин Одеської міської ради у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При викладених обставинах суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, який сповіщений про розгляд справи належним чином, від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, ухваливши заочне рішення у справі, зі згодою представника позивача, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, оскільки надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого. Судом встановлено, що 28.10.2021 року між Одеською міською радою та [PERSON] , РНОКПП: [NUMBER] , укладено договір оренди землі площею 0,0500 га за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер: 5110136900:52:001:0002, терміном на 15 років, для розміщення та експлуатації об`єктів дорожнього сервісу. Договір посвідчено приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чужовською Н.Ю. зареєстровано в реєстрі за № 2474. Згідно із п.п. 2.2 на земельній ділянці розділу 2 Договору розташовано нерухоме майно, а саме нежитлова будівля, що належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 06.02.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Савченко С.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 158, право власності на яку зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 06.02.2014 року, номер запису про право власності: 4580051, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 248708851101. Основною метою договору оренди земельної ділянки та одним із визначальних прав орендодавця є своєчасне отримання останнім орендної плати у встановленому розмірі. За змістом ст.ст. 626, 628 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення. зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно із п. «в» ч. 1 ст. 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. Відповідно до ст. 206 ЗК України використання землі в Україні є платним Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Положеннями ст. 525 ЦК України встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Крім того, ст. 615 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Згідно з п. 4.4 розділу 4 Договору орендар не звільняється від орендної плати і сплачує її незалежно від результатів його господарської діяльності. Статтею 24 Закону України «Про оренду землі» визначено права та обов`язки орендодавця, зокрема, право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати. Вказане також кореспондується з п.п. 9.1.2 розділу 9 Договору, в якому встановлено, що орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати. [PERSON] , у період з 01.01.2023 року по 31.08.2025 року, не виконав обов`язок щодо сплати орендної плати, що прямо суперечить вищенаведеним положенням законодавства та Договору. Внаслідок неналежного виконання обов`язку щодо сплати орендної плати Департаментом архітектури, містобудування та земельних відносин Одеської міської ради направлено на адресу відповідача претензію від 29.07.2025 року № 01-12/381 про необхідність сплати заборгованості за Договором. Незважаючи на вищевказану претензію Департаменту, [PERSON] не виконує обов`язки за Договором щодо сплати орендної плати. Згідно із ч.ч. 1, 2, 3 ст. 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. Відповідно до п.п. 14.1.136 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Згідно з п. 288.1 ст. 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Положеннями п. 4.1 розділу 4 Договору встановлено, що орендна плата за земельну ділянку площею 0,0500 га розрахована у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки та складає 17 504 грн. 88 коп. на рік. Відповідно до п. 4.5 розділу 4 Договору розмір орендної плати переглядається орендодавцем у випадку, зокрема, введення в дію нової нормативної грошової оцінки земель міста Одеси, яка затверджується рішенням Одеської міської ради. Згідно із ст. 289 ПК України нормативна грошова оцінка землі підлягає щорічній індексації на індекс інфляції, що публікується Державним земельним агентством України. Рішенням Одеської міської ради від 29.06.2016 року № 756-VII затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Одеси, яка застосовується з 01.01.2017 року. Згідно з витягом із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 09.02.2023 року № HB-5100150442023 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером: 5110136900:52:001:0002 складає 1 096 214,71 грн. Орендна плата за 2023 рік розрахована у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки та складає 54 810,74 грн. (1 096 214,71 грн. * 5 % = 54 810,74 грн.). Тобто, у 2023 році орендна плата складає 4567,50 грн. щомісячно (54 810,74 грн. / 12 міс. = 4 567,50 грн.). Відповідно до п. 4.2 Договору обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням коефіцієнтів індексації, у порядку визначеному законодавством. За інформацією Державної служби статистики України, викладеною у повідомлені від 12.01.2024 року, індекс споживчих цін за 2023 рік становить 105,1%, у зв`язку з чим за 2023 рік такий індекс відповідно до приписів п. 289.2 ст. 289 ПК України застосовується зі значенням 105,1%. З урахуванням зазначеного орендна плата за 2024 рік розрахована у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, визначеної з урахуванням індексу інфляції, та складає 57 606,08 грн. (1 096 214,71 грн. * 105,1% * 5% 57 606,08 грн.). Згідно з витягом із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 20.06.2025 року № HB-5101328292025 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером: 5110136900:52:001:0002 складає 1 290 376,09 грн. Орендна плата за 2025 рік розрахована у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки та складає 64 518,80 грн. (1 290 376,09 грн. * 5% = 64 518,80 грн.). Таким чином, у 2025 році орендна плата дорівнює 5 376,57 грн. щомісячно (64 518,80 грн. / 12 міс. = 5 376,57 грн.). З урахуванням викладеного розраховано заборгованість [PERSON] за період з 01.01.2023 року по 31.08.2025 року у розмірі 130 429,38 грн. Положеннями ч. 1 ст. 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Постановою Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 01.10.2014 року у справі № 6-113 це 14 зазначено, що за змістом ст. 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входить до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів і отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 13.02.2019 року у справі № 924/312/18, від 30.01.2019 року у справі № 922/175/18. У зв`язку з невиконанням умов Договору [PERSON] нараховано 3% річних від простроченої суми за весь час прострочення, що складає 4 162,14 грн. Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 22.11.2018 року у справі № 903/962/17, від 17.10.2018 року у справі № 916/1883/16, розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається, виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений названою Державною службою статистики України, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція). При застосуванні індексу інфляції слід мати на увазі, що індекс розраховується не на кожну дату місяця, а в середньому на місяць і здійснюється шляхом множення суми заборгованості на момент її виникнення на сукупний індекс інфляції за період прострочення платежу. При цьому сума боргу, яка сплачується з 1 по 15 день відповідного місяця, індексується з врахуванням цього місяця, а якщо сума боргу сплачується з 16 по 31 день місяця, розрахунок починається з наступного місяця. Аналогічно, якщо погашення заборгованості здійснено з 1 по 15 день відповідного місяця, інфляційні втрати розраховуються без врахування цього місяця, а якщо з 16 по 31 день місяця, то інфляційні втрати розраховуються з врахуванням даного місяця. Враховуючи наведене, [PERSON] нараховано інфляційні втрати, які складають 13 970,35 грн. Відповідно до ст. 610, ч. 1 ст. 611 ЦК України порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно з ч. 1 ст. 624 ЦК України, якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойка (пеня) штраф, то вона підлягає стягненню у повному розмірі незалежно від відшкодування збитків. Відповідно до ч. 3 ст. 549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочення платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Пунктом 4.7 розділу 4 Договору передбачено, що у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, справляється пеня, розмір якої визначається Податковим кодексом України. Відповідно до положень ст. 129 ПК України на суму грошового зобов`язання нараховується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120 відсотків річник облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день. Враховуючи наведене, [PERSON] нараховано пеню, яка складас 3 962,15 грн. Таким чином, за період з 01.01.2023 року по 31.08.2025 року загальна сума, яка підлягає стягненню з [PERSON] за Договором, складає 152 524,02 грн., з яких: заборгованість за Договором 130 429,38 грн.; 3% річних 4 162,14 грн.; інфляційні втрати 13 970,35 грн.; пеня 3 962,15 грн. Відповідності до ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Як встановлено в судовому засіданні та доведено зібраними по справі доказами, відповідач умови укладеного Договору не виконує, а тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги Одеської міської ради підлягають задоволенню в повному обсязі та слід стягнути з [PERSON] заборгованість у сумі 152524,02 гривень. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 4992 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved