Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-15 00:00:00

До Кіцманського районного суду Чернівецької області звернулась [PERSON] (далі - позивач) із позовною заявою до Неполоковецької селищної ради Чернівецького району Чернівецької області (далі - відповідач), третя особа: Кіцманська державна нотаріальна контора Чернівецької області (далі - третя особа), про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та його поділ. Короткий зміст заяв по суті справи. У позовній заяві позивач просить: - встановити факт, що має юридичне значення, проживання однією сім`єю як чоловік і дружина без реєстрації шлюбу [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , у період з 01 січня 2005 року по день смерті останнього; - визнати об`єктом спільної сумісної власності колишнього подружжя [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , у рівних частках автомобіль RENAULT KANGOO 2003 року випуску, об`єм двигуна 1461, номер шасі [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] ; - в порядку поділу спільного майна колишнього подружжя визнати за [PERSON] , [INFO] (РНОКПП [NUMBER] ) право власності на 1/2 автомобіля RENAULT KANGOO 2003 року випуску, об`єм двигуна 1461, номер шасі [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач проживала однією сім`єю з [PERSON] , який помер [INFO] , без реєстрації шлюбу, між ними склалися фактичні шлюбні відносини, вони проживали в одному помешканні та вели спільне господарство, в інших зареєстрованих шлюбах не перебували. У позовній заяві позивач стверджує, що вона хоронила [PERSON] , а про наявність у останнього інших родичів невідомо, у строк визначений законодавством для прийняття спадщини, окрім неї, до нотаріальної контори ніхто не звернувся, на її звернення із заявою про прийняття спадщини нотаріусом Кіцманської державної нотаріальної контори надано роз`яснення, що необхідно в судовому порядку встановити факт проживання однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. За змістом позовної заяви, за час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ними було набуто у власність майно, а саме 11.08.2017 автомобіль RENAULT KANGOO 2003 року випуску, об`єм двигуна 1461, номер шасі [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] , який був зареєстрований на [PERSON] , а тому позивачці належить 1/2 частина зазначеного автомобіля. У відзиві на позовну заяву Неполоковецька селищна рада Чернівецького району Чернівецької області визнала позов, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Процесуальні дії у справі. Аргументи учасників справи. Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 15 грудня 2025 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків заяви. Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 24 грудня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі, розпочато підготовче провадження у справі, призначено підготовче судове засідання з участю сторін на 02 лютого 2026 року об 11:30 год., зобов`язано Кіцманську державну нотаріальну контору Чернівецької області надати Кіцманському районному суду Чернівецької області належним чином засвідчену копію спадкової справи №74254962, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 02 лютого 2026 року задоволено заяву позивача про виклик свідків, викликано у судове засідання, призначене на 02 березня 2026 року об 11:30 год., [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; повторно зобов`язано Кіцманську державну нотаріальну контору Чернівецької області надати Кіцманському районному суду Чернівецької області належним чином засвідчену копію спадкової справи №74254962, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] ; закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 02 березня 2026 року об 11:30 год. У судовому засіданні 02 березня 2026 року оголошено перерву до 16 березня 2026 року до 12:00 год. Позиція учасників справи у судовому засіданні. У судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги у повному обсязі з підстав, зазначених у позовній заяві, просили позов задоволити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, у відзиві на позовну заяву Неполоковецька селищна рада Чернівецького району Чернівецької області визнала позов, просила слухати справу за їх відсутності. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, завідувач Кіцманської державної нотаріальної контори Чернівецької області подала 03.03.2026 через канцелярію суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, показання свідків у судовому засіданні, заслухавши у судовому засіданні позивача та її представника, судом встановлено наступне. Фактичні обставини справи, встановлені судом. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим 09 червня 2025 року. Зі свідоцтва про реєстрцію транспортного засобу [NUMBER] вбачається, що власником транспортного засобу RENAULT KANGOO 2003 року випуску, об`єм двигуна 1461, номер шасі [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] , зазначено [PERSON] . 25 червня 2025 року [PERSON] подала до Кіцманської державної нотаріальної контори заяву, в якій повідомила, що на день смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, спадщину даною заявою вона приймає. У довідці Неполоковецької селищної ради Чернівецького району Чернівецької області від 25.06.2025 № 530 зазначено, що інформації про спадкоємців першої черги за законом, другої черги за законом, третьої черги за законом у виконкому селищної ради немає, спадкоємцем четвертої черги за законом є [PERSON] . 17 грудня 2025 року [PERSON] подала до Кіцманської державної нотаріальної контори заяву, в якій повідомила, що на день смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, крім неї інших спадкоємців, передбачених законодавством України, зокрема І, ІІ та ІІІ черги немає, а вона як спадкоємець ІV черги спадщину прийняла своєчасно, просила видати на її ім`я постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із неможливістю доказати родинний зв`язок із спадкодавцем. Постановою державного нотаріуса Кіцманської державної нотаріальної контори Беженар А.М. від 17 грудня 2025 року № 408/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, що залишилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , так як відсутні документи, що підтверджують факт проживання спадкоємця однією сім`єю зі спадкодавцем. Довідкою Неполоковецької селищної ради Чернівецького району Чернівецької області від 21.08.2025 № 705 підтверджується, що [PERSON] дійсно проживав однією сім`єю з [PERSON] у [ADDRESS] з 2005 року по день смерті [INFO] . У довідці Неполоковецької селищної ради Чернівецького району Чернівецької області від 05.09.2025 № 387 зазначено, що [PERSON] дійсно хоронила [PERSON] , який помер [INFO] . Інформації про інших родичів [PERSON] у виконкомі селищної ради немає. Свідок [PERSON] у судовому засіданні надала показання, що [PERSON] проживав однією сім`єю з [PERSON] у [ADDRESS] з 2005 року по день смерті [INFO] , попредній шлюб [PERSON] розірвав у 1992 році, зазначила, що у [PERSON] є рідна сестра [PERSON] . Свідок [PERSON] у судовому засіданні надала показання, що [PERSON] проживав однією сім`єю з [PERSON] у [ADDRESS] , вели спільне господарство, повідомила, що не знає як звати рідну сестру [PERSON] . Позивач [PERSON] , яка була допитана в якості свідка, надала показання, що [PERSON] проживав з нею однією сім`єю у [ADDRESS] з 2005 року по день смерті [INFO] , з періодами, вони вели спільне господарство, мали спільний бюджет, автомобіль RENAULT KANGOO придбали за спільні кошти, зазначила, що у [PERSON] є рідна сестра. Норми права, які підлягають застосуванню при вирішенні спору та мотиви їх застосування. За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи. Розпорядження своїм правом на захист є приписом цивільного законодавства і полягає в наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 лютого 2021 року в справі № 925/642/19 зазначено, що порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. Позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову. При зверненні до суду з позовом [PERSON] покликалась на те, що у строк визначений законодавством для прийняття спадщини, окрім неї, до нотаріальної контори ніхто не звернувся, на її звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , нотаріусом Кіцманської державної нотаріальної контори надано роз`яснення, що необхідно в судовому порядку встановити факт проживання однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, про наявність у [PERSON] останнього інших родичів невідомо. Усуваючи недоліки позовної заяви, [PERSON] надала суду копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17 грудня 2025 року № 408/02-31, постановленою державним нотаріусом Беженар А.М. Таким чином, позивач обґрунтувала необхідність звернення до суду з даним позовом порушенням її права на отримання спадщини як спадкоємця за законом після смерті спадкодавця [PERSON] . Відповідачем у позовній заяві зазначено орган місцевого самоврядування - Неполоковецьку селищну раду Чернівецького району Чернівецької області. Однак, у судовому засіданні свідки [PERSON] та позивач [PERSON] надали показання, що у [PERSON] є рідна сестра. Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Таким чином, рідна сестра [PERSON] має право на спадкування за законом у другу чергу, тоді як позивач [PERSON] як спадкоємець ІV черги подала до Кіцманської державної нотаріальної контори заяву, в якій повідомила, що на день смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, крім неї інших спадкоємців, передбачених законодавством України, зокрема І, ІІ та ІІІ черги немає. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У пункті 39 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 304/284/18 (провадження № 14-517цс19) зазначено, що належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача. Частиною першою статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до частини першої статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (частина перша статті 48 ЦПК України). Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог (пункти 2 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України). Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України). Позов може бути пред`явлений до кількох відповідачів. Участь у справі кількох відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є їхні спільні права чи обов`язки; 2) права і обов`язки кількох відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права й обов`язки (стаття 50 ЦПК України). Згідно з частинами першою та другою статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що сторонами у справі є позивач і відповідач, між якими саме і виник спір, за вирішенням якого позивач звернувся до суду з позовом до відповідача. Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (див. висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, пункти 40, 41). Велика Палата Верховного Суду звертала увагу, що поняття «сторона у спорі» може не бути тотожним за змістом поняттю «сторона у процесі»: сторонами в процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач; тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута чи має бути звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача. Такі висновки сформульовані у постановах від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (пункт 70), від 29 травня 2019 року у справі № 367/2022/15-ц (пункт 66), від 07 липня 2020 року у справі № 712/8916/17 (пункт 27), від 09 лютого 2021 року у справі № 635/4741/17 (пункт 33.2). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 травня 2024 року в справі № 755/10537/21 вказано, що: «належними сторонами в цивільному процесі є суб`єкти переданих на розгляд суду спірних матеріально-правових відносин. При цьому, належний позивач особа, якій належить право вимоги; належний відповідач особа, котра повинна відповідати за позовом. Відповідно, неналежними сторонами у справі є ті особи, які не є суб`єктами права вимоги чи несення обов`язку. Обґрунтування належності у осіб процесуальної правосуб`єктності позивача і відповідача покладається на позивача та осіб, які порушують процес на захист прав та інтересів позивача. Разом із тим, суд, розглядаючи справу, повинен вирішити питання про правильність визначення процесуальної правосуб`єктності сторін, зокрема, що позивач дійсно є суб`єктом тих прав, законних інтересів та юридичних обов`язків, які становлять зміст спірних правовідносин і з приводу яких суд повинен ухвалити судове рішення. В свою чергу, неналежний відповідач це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі належному відповідачеві (див. постанову Верховного Суду 07 жовтня 2020 року в справі № 705/3876/18). У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 910/17792/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що підставою для вступу (залучення) в судовий процес третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, є її заінтересованість у результатах вирішення спору ймовірність виникнення у майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною в зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи. Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 січня 2022 року в справі № 457/726/17). Відповідно до усталеної практики Верховного Суду, пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 300/808/19 (провадження № 61-11144св22), постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 грудня 2023 року в справі № 363/2300/20 (провадження № 61-6922св23), постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 грудня 2023 року в справі № 753/8710/21 (провадження № 61-6090св23)). Встановивши у судовому засіданні з показань свідків, які перебували під присягою, що у [PERSON] є рідна сестра, суд приходить до висновку, що саме вона, а не орган місцевого самоврядування, повинна була бути зазначена відповідачем у даній справі. Оскільки позов [PERSON] пред`явлено до неналежного відповідача, що є самостійною підставою для відмови в позові, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно зі ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи викладене, оскільки суд прийшов до переконання, що в задоволенні позову слід відмовити, судові витрати слід залишити за позивачем.

Outcome: dismissed