Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-22 00:00:00

Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування. 05.11.2025 представник [PERSON] адвокат Крижановський М.В., через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради, [PERSON] , третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бакумова Алла Валентинівна, в якому просить визначити [PERSON] , [INFO] , (РНОКПП [NUMBER] , паспорт серія [NUMBER] виданий Путивльським РВ УМВС України в Сумській обл. 02.06.2004, зареєстрований за адресою; [ADDRESS] ) додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , терміном в три місяця з часу набрання рішенням суду по даній справі законної сили. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він є племінником [PERSON] , який помер [INFO] , після смерті якого відкрилася спадщина. Позивач вказує, що у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки не був обізнаний про смерть спадкодавця. Про смерть дядька він дізнався лише на початку вересня 2025 року під час відвідування родичів. Крім того, позивач зазначає, що на момент відкриття спадщини та протягом строку для її прийняття він проходив військову службу за призовом під час мобілізації, перебував у районі ведення бойових дій, брав безпосередню участь у заходах із забезпечення оборони України, а також отримав поранення під час виконання бойового завдання та проходив лікування. Після того, як позивачу стало відомо про смерть спадкодавця, він 02 жовтня 2025 року звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини, однак йому було роз`яснено, що строк для прийняття спадщини пропущено, у зв`язку з чим необхідно звернутися до суду для визначення додаткового строку. Посилаючись на зазначені обставини, позивач вважає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та просить суд визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття.. Виклад позиції відповідача Харківська міська рада правом подання відзиву на позовну заяву не скористалася. Процесуальні дії у справі Ухвалою суду від 10.11.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 13.01.2026 витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бакумової Алли Валентинівні інформацію щодо наявності чи відсутності заведення спадкових справ після смерті [PERSON] та копію спадкової справи (у разі наявності), заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 27.01.2026 закрито підготовче засідання за позовною заявою [PERSON] до Харківської міської ради, [PERSON] , третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бакумова Алла Валентинівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Призначено справу до судового розгляду по суті на 26 лютого 2026 року. Ухвалою суду від 26.02.2026 закрито провадження у справі в частині позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку із смертю [PERSON] . Продовжно розгляд справи № 641/8552/25 в частині позовних вимог [PERSON] до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бакумова Алла Валентинівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні підтримав вимоги позовної заяви, наголосив на тому, що позивач на момент смерті свого дядька [PERSON] та дотепер проходить службу в Збройних Силах України. Також зауважив, що Харківська міська рада не скористалася правом подання відзиву на позовну заяву. Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце судових засідань повідомлявся своєчасно та належним чином. Представник відповідача Харківської міської ради не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання чи розгляд справи у відсутність до суду не надходило. Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бакумова А.В., у судове засідання не з`явилася, просила проводити судові засідання без її участі. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с. 10). Батько [PERSON] - [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 12). Батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с. 11). Батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (13). Згідно копію свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 30.01.2026 [PERSON] померла [INFO] (а.с. 103) [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с 14). Отже, [PERSON] є племінником [PERSON] , а [PERSON] є рідним дядьком [PERSON] . 02.10.2025 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бакумової Алли Валентинівни з метою прийняття спадщини після померлого дядька, подавши заяву від 02.10.2025 №144/01-16 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого. Згідно договору купівлі-продажу квартири від 26.12.2008 [PERSON] набув право власності на квартиру за адресою [ADDRESS] . Відповідно до витягу КП "Харківське міське бюро технічної інфентаризації" право власності зареєстровано за [PERSON] 21.01.2009 (а.с. 17). Приватним нотаріусом ХМНО Бакумовою А.В. надано відповідь від 03.10.2025 №160/01- 16, якою повідомлено, що заява від 02 жовтня 2025 року про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] - [PERSON] , прийнята та зареєстрована 02 жовтня 2025 року за вхідним № 144/01-16. З відповіді приватного нотаріуса вбачається, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини та йому роз`яснено про звернення до суду за встановленням додаткового строку для прийняття спадщини. Як вбачається з військового квитка [PERSON] , останній був призваний на військову службу під час мобілізації та прийняв військову присягу 01.04.2022. Після призову на військову службу, [PERSON] проходив службу у військових частинах [NUMBER] та [NUMBER] , а також [INFO] (а.с. 18,19); має статус учасника бойових дій, що посвідченням серія [NUMBER] (а.с. 20). Відповідно до довідки про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України від 20.05.2023 №847, [PERSON] з 24.05.2022 по 09.06.2022, з 10.06.2022 по 04.12.2022, з 10.12.2022 по 31.12.2022 брав участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, перебуваючи в Сумській області м. Путивль (а.с. 21). Відповідно до довідки про перебування на військовій службі від 07.02.2025 №1645/18 [PERSON] перебуває на військовій службі у військовій частині [NUMBER] з 03.06.2023 по теперішній час. З довідки від 30.10.2025 №5/1453 вбачається, що [PERSON] перебуває на військовій службі за призовом під час мобілізації в особливий період з 01.04.2025 по теперішній час (а.с. 22). 10.05.2023 [PERSON] одержав поранення під час бойового виконання біля населеного пункту Діброва Луганської області, що підтверджується довідкою про обставини травми від 20.07.2023 № 7/3323 та довідками військово-лікарської комісії від 28.11.2023 №8141/1 та від 13.11.2024 № 7680 (а.с. 23-25). Відповідно до отриманої на запит суду інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 82752564 станом на 02.10.2025 відомості про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] відсутні (а.с. 78 звор бік). З повного витягу з Державного реєєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 02.10.2025 вбачається, що з 02.01.1981 [PERSON] перебував у зареєстрованоум шлюбі з [PERSON] . Шлюб розірвано, актовий запис 215 від 29.03.1994 (а.с. 84,85). Спірні правовідносини виникли з приводу необхідності визначення додаткового строку позивачу для прийняття ним спадщини після смерті його дядька, який помер [INFO] , за відсутності інших близьких родичів. Підставами для визнання поважними причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини позивач обгрунтовує перебуванням на військовій службі за мобілізацією. Застосування норм права, оцінка доказів та мотиви ухваленого рішення Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Таким чином, за загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Стаття 1258 ЦК України визначає, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до частини першої статті 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (частина перша статті 1265 ЦК України). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд в постанові від 20 жовтня 2021 року у справі № 405/7111/19-ц (провадження № 61-10591св21) виклав правовий висновок, згідно якого при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період - період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначенні додаткового строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Враховуючи викладене, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку, з урахуванням конкретних фактичних обставин справи, можуть визнаватись, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, тощо. Вирішуючи питання про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини суд також враховує таке. 24 лютого 2022 року із 05 години 30 хвилин на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан, строк дії якого неодноразово продовжувався і діє станом на дату ухвалення рішення. Законом України від 03 березня 2022 року № 2105-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 65/2022 «Про загальну мобілізацію», яким оголошено проведення загальної мобілізації, яка триває станом на дату ухвалення рішення. Отже, станом на дату виникнення спірних правовідносин на території України діяв правовий режим особливого періоду. Згідно із статтею 1 Закону України від 25 березня 1992 року № 2232-ХІІ «Про військовий обов`язок і військову службу» захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України. З долучених до матеріалів справи військового квитка [PERSON] вбачається, що останній був призваний на військову службу під час мобілізації та прийняв військову присягу 01.04.2022. Після призову на військову службу, [PERSON] проходив службу у військових частинах [NUMBER] та [NUMBER] , а також [INFO] (а.с. 18,19); має статус учасника бойових дій, що посвідченням серія [NUMBER] (а.с. 20), станом на 30.10.2025 перебував на військовій службі за призовом під час мобілізації, що також підтверджується довідкою від 30.10.2025 №5/1453. Отже, [PERSON] як на момент відкриття спадщини, так і протягом усього строку для її прийняття, перебував на військовій службі та приймав безпосередню участь у відсічі і стримуванні збройної агресії російської федерації проти України, у зв`язку з чим був обмежений у свободі дій та реалізації своїх цивільних прав і обов`язків. Суд уважає, що виконання позивачем протягом усього строку прийняття спадщини конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни слід вважати об`єктивною, непереборною та істотною обставиною, яка фактично перешкодила йому у визначений законом строк та встановленому порядку прийняти спадщину після смерті [PERSON] , що свідчить про наявність поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Важливим під час вирішення питання про надання особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини також є факт прийняття/неприйняття спадщини іншими спадкоємцями за законом, оскільки в такому разі може відбутися втручання у право власності інших осіб, порушення принципу правової визначеності стосовно особи, яка добросовісно реалізувала власні цивільні права. Наведене зумовлює потребу в дотриманні принципу «пропорційності» втручання у права спадкоємців, які прийняли спадщину. Принцип пропорційності тісно пов`язаний з принципом правовладдя (верховенства права): принцип правовладдя є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу правовладдя і водночас його неодмінним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип пропорційності як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу пропорційності передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде порушенням статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, потрібно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж потрібно для реалізації поставленої мети. У цьому аспекті потрібно також враховувати, що право на прийняття спадщини є суб`єктивним цивільним правом, зміст якого полягає в тому, що спадкоємцю надано альтернативу: прийняти спадщину або відмовитися від неї. З матеріалів справи встановлено, що спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] була його матір, [PERSON] , яка померла [INFO] , але за життя не подавала заяву про прийняття спадщини. У письмових поясненнях, які наявні в матеріалах справи вказала, що бажає, щоб спадщину прийняв саме позивач. Суд також ураховує, що матеріали справи не містять інформації про видачу свідоцтв про право на спадщину щодо майна померлого [PERSON] та заведення спадкової справи. З огляду на викладене, при вирішенні позову суд виходить з таких об`єктивних обставин, що свідчать про поважнісить причин пропуску строку як: запровадження воєнного стану на території України, перебування позивача на військовій службі під час мобілізації та неприйняття спадщини іншими спадкоємцями. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень статті 81ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Що стосується додаткового строку, який може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд дійшов висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Розподіл судових витрат Оскільки позов підлягає задоволенню, то відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути понесенні останнім судові витрати по справі в розмірі 968,96 грн.

Outcome: approved