Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-18 00:00:00

21.01.2026 позивач звернувся із позовною заявою до відповідача про надання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , надалі [INFO] померла мати позивача [PERSON] . На день смерті батьків, в спадковому будинку [ADDRESS] проживав брат позивача [PERSON] , який фактично прийняв спадщину, вступивши в управління спадковим майном. [INFO] брат позивача [PERSON] помер, за свого життя оформити спадщину після смерті батьків не встиг. Спадкоємцями майна померлого брата позивача [PERSON] , являються позивач та його рідний брат [PERSON] , інших спадкоємців немає, оскільки брат був одинокий. Посилається на те, що на початку січня 2026 позивачу стало відомо, що у його батька був наявний правовстановлюючий документ на спадкове майно - Свідоцтво про право особистої власності на будівлі. Звернувшись до нотаріуса за оформленням майна, позивач отримав усну відмову і роз`яснення про те, що він пропустив шестимісячний строк з дня відкриття спадщини за померлим братом. Позивач стверджує, що оскільки він не проживав разом із спадкодавцем, йому стало відомо про наявність правовстановлюючого документу тільки на початку січня 2026 року, він не мав можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Таким чином, вважає, що пропустив шестимісячний строк для вступу в спадщину з поважних причин. Ухвалою судді від 22.01.2026 по справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою судді від 12.02.2026 по справі залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог [PERSON] , який також являється спадкоємцем померлого. В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача Воловецької селищної ради Мукачівського району в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, за наявними матеріалами справи. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: [PERSON] , в судове засідання також не з`явився, проте надав заяву про розгляд справи без його участі. Крім того, надав до суду письмову заяву, у якій не заперечує на подання позивачем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. У відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. У відповідності свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 04.08.2021 (повторне), зареєстрованого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Воловецького районного управління юстиції у Закарпатській області батько позивача [PERSON] помер [INFO] , про що складено відповідний актовий запис №4. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 27.03.2010, зареєстрованого Відділом реєстрації актів цивільного стану Воловецького районного управління юстиції Закарпатської області. На день смерті батьків позивача, в спадковому будинку [ADDRESS] проживав рідний брат позивача [PERSON] , який фактично прийняв спадщину, вступивши в управління спадковим майном. [INFO] брат позивача [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 05.06.2021, зареєстрованого Воловецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Мукачівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ). Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Як вбачається із довідок №276 та №277, які видані виконкомом Воловецької селищної ради 07.10.2025, останнє місце реєстрації брата позивача [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] було за адресою: [ADDRESS] . А також, що на час смерті [PERSON] , у житловому будинку за [ADDRESS] , були зареєстровані наступні: він же - [PERSON] [INFO] . Факт родинних відносин позивача із його батьками та рідним братом, підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого із подружжя (№ витягу 00054452530) від 29.10.2025, Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження (№ витягу 00054452286) від 29.10.2025, свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 15.10.2025 (повторно). Судом встановлено, що спадкоємцями майна померлого брата позивача [PERSON] , являються позивач [PERSON] та його рідний брат [PERSON] , інших спадкоємців немає, оскільки брат був одинокий. Крім того, рідний брат позивача [PERSON] не заперечує на подання позивачем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, про що надав до суду відповідну заяву. Із матеріалів справи вбачається, що на початку січня 2026 року позивачу стало відомо, що у його батька [PERSON] був наявний правовстановлюючий документ на спадкове майно, а саме Свідоцтво про право особистої власності на будівлі. Дізнавшись про наявність цього свідоцтва, позивач відразу звернувся до нотаріуса за оформленням майна, але отримав усну відмову і роз`яснення про те, що він пропустив шестимісячний строк з дня відкриття спадщини за померлим братом, оскільки строк для подання заяви сплинув, а позивач проживав окремо від спадкодавця. Те, що позивач фактично не вступив у спадщину підтверджується довідками, які видані виконкомом Воловецької селищної ради і з яких вбачається, що [PERSON] був зареєстрований і проживав в будинку [ADDRESS] до часу своєї смерті один. Як вбачається із відповіді Свалявської державної нотаріальної контори за №147/01-16 від 11.03.2026 у шестимісячний строк з дня смерті. [PERSON] , до Свалявської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини та/або про відмову від прийняття спадщини від будь-якої особи не надходили, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №84466100 від 11.03.2026 де відсутня інформація, про заведення спадкової справи після смерті, [PERSON] , який помер [INFO] . Заяву про прийняття спадщини спадкоємцем [PERSON] не було подано до Свалявської державної нотаріальної контори Закарпатської області у встановлений законом термін, після смерті спадкодавця [PERSON] . Отже, спадкоємцем [PERSON] було пропущений строк на прийняття спадщини, а тому задовільнити заяву спадкоємця про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом не можливо. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3 ст.1223 ЦК України. Відповідно до положеньст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Згідно з ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Часом відкриття спадщини за правилами ст.1220 ЦК України слід вважати день смерті особи, зазначений в свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Поважність пропуску строку є оціночною категорією та підлягає з`ясуванню у кожному окремому випадку. Як роз`яснено у п. 2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС №681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. У постанові від 26.06.2019 у справі №565/1145/17 Верховним Судом було сформовано наступну правову позицію: поважними причинами пропуску строку прийняття спадщини визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо; якщо позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, і про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого ч.1 ст. 1270 ЦК України, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі наведеного, приймаючи до уваги те, що позивач є спадкоємцем за законом та має право на спадщину, яка відкрилася за померлим братом [PERSON] , а також оскільки брат позивача [PERSON] який являється також спадкоємцем померлого, не заперечує щодо подання позивачем заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини, суд приходить до переконання, що позивачем [PERSON] строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті брата пропущено з поважних причин, через те що позивач фактично не проживав із спадкодавцем і не був обізнаний про наявність правовстановлюючого документу на спадкове майно, таким чином йому слід визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом. На підставі викладеного,

Outcome: approved