Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-17 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Подільського районного суду міста Кропивницького з позовом, який сформований в системі «Електронний суд» 03.08.2025 року, до відповідачів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області, Національної асоціації адвокатів України в якому просив: стягнути з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області на свою користь 3 600 грн. як безпідставно набуті кошти; стягнути з Національної асоціації адвокатів України на свою користь 400,00 грн., як безпідставно набуті кошти, зазначивши на обґрунтування позовних вимог, що 18.03.2025 року він сплатив обов`язкові внески, передбачені Порядком допуску до складання кваліфікаційного іспиту для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, що підтверджується квитанцією № 8372-9577-4441-9263 від 18.03.2025 року на суму 3 600,00 грн. (одержувач: КДКА Кіровоградської області, призначення платежу: плата за ведення Єдиного реєстру адвокатів України); квитанцією № 8372-9578-4950-2050 від 18.03.2025 року на суму 400,00 грн. (одержувач: НААУ, призначення платежу: плата за ведення Єдиного реєстру адвокатів України). Зазначив, що 26.05.2025 року він склав письмовий іспит, за результатами якого рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області № 6 від 23.06.2025 йому відмовлено у видачі свідоцтва, тим самим свідоцтво йому не видано і внесення відомостей про нього до Єдиного реєстру адвокатів України не відбулося, сплачені кошти фактично залишилися у відповідачів без законних правових підстав. Вказав, що у липні 2025 року він усно звернувся до КДКА Кіровоградської області з проханням повернути вищезазначені кошти, однак йому було відмовлено, посилаючись на те що вищевказані внески не підлягають поверненню. З огляду на викладене вище, та посилаючись на ст.1212 ЦК України, просив стягнути з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області на свою користь 3 600 грн., з Національної асоціації адвокатів України 400 грн., як безпідставно набуті кошти, а також стягнути судові витрати по справі, що складаються з судового збору. Ухвалою Подільського районного суду міста Кропивницького від 11 серпня 2025 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, що передбачало подання позивачем позовної заяви в новій редакції, з зазначенням у ній відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету всіх учасників справи (позивача та відповідачів); викладення обставин на обгрунтування позовних вимог окремо до відповідача Національної асоціації адвокатів України; зазначення попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які він очікує понести у зв`язку із розглядом справи; а також доплату судового збору в розмірі 726 грн. 72 коп., з наданням оригіналу квитанції про доплату судового збору. На виконання вимог зазначеної ухвали суду про залишення позову без руху позивачем [PERSON] подано до суду позовну заяву в новій редакції, яка сформована в системі "Електронний суд" 25.10.2025 року до відповідача Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області, копія якої (позовної заяви в новій редакції) направлена позивачем до електронного кабінету відповідача, та в якій позивач [PERSON] просив, посилаючись на ст.1212 ЦК України, стягнути з відповідача Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області на свою користь 4 000 грн. як безпідставно набуті кошти, та які були сплачені в рамках єдиного зобовязання участі у процесі допуску до кваліфікаційного іспиту, а КДКА Кіровоградської області координувала та адмініструвала їх надходження. Ухвалою Подільського районного суду міста Кропивницького 29 жовтня 2025 року відкрито провадження за зазначеним позовом за правилами спрощеного позовного провадження з викликом в судове засідання учасників справи. Надано учасникам справи процесуальний строк для подання заяв по суті справи. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлений судом належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи, при цьому подав заяву, сформовану в системі «Електронний суд» 10.03.2026 року, зареєстровану судом 11.03.2026 року за вх. №7775, за якою просив проводити розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримав. Просив позов задовольнити. Представник відповідача Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, судом повідомлений належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи, при цьому подав відзив на позовну заяву, сформований в системі «Електронний суд» 11.11.2025 року, зареєстрований судом 11.11.2025 року за вх.№34729, за яким просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, зазначивши, з підстав їх необґрунтованості та безпідставності, враховуючи на те, що позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що оскільки свідоцтво йому не було видано, відповідно внесення відомостей до ЄРАУ не відбулося, а отже кошти, сплачені як «плата за ведення ЄРАУ», були набуті відповідачами без достатньої правової підстави. При цьому, позивач повідомляє недостовірну (неправдиву) інформацію стосовно сплати ним коштів за ведення Єдиного реєстру адвокатів України. Так, відповідно до встановленої Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» процедури отримання особою свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (адвокатського свідоцтва) особа, яка виявила таке бажання, має пройти кілька етапів: скласти кваліфікаційний іспит (письмова та усна частини) організацію проведення якого покладено на Кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури регіонів та пройти стажування (крім випадків звільнення від проходження стажування певної категорії осіб визначених в Законі України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»), скласти присягу адвоката України та отримати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Організацію та проведення процедур другого етапу покладено на Ради адвокатів регіонів, та лише після отримання особою свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (набуття статусу адвоката) інформація про неї вноситься до Єдиного реєстру адвокатів України. Таким чином, навіть теоретично, позивач не міг сплачувати кошти за ведення ЄРАУ. На стадії подання документів особами, які виявили бажання скласти іспит з метою отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, інформація про них вноситься до Реєстру осіб, які виявили бажання скласти іспит з метою отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю. Ведення даного Реєстру організовано на підставі Рішення Ради адвокатів України №162 від 13.06.2016 «Про облік на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України інформації про складення/не складення особами кваліфікаційного іспиту». Рішенням Ради адвокатів України №137 від 16-17 листопада 2022 року «Про встановлення плати за організаційно-технічне забезпечення електронного реєстру осіб, які склали/не склали кваліфікаційний іспит» було встановлено плату за організаційно-технічне забезпечення ведення електронного реєстру осіб, які склали або не склали кваліфікаційний іспит. Ця плата становить 0,5 мінімальної заробітної плати, встановленої законом на день подання особою заяви про допуск до іспиту. Відповідно до абз.3 ч.2 ст.9 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення. Отже, правові підстави для сплати внесків на ведення вказаного Реєстру випливають з приписів спеціального Закону та нормативних актів повноважного органу адвокатського самоврядування. При цьому, навіть якщо особа склала кваліфікаційний іспит і отримала свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту вона не набуває статусу адвоката і інформація про неї не вноситься і не обробляється в Єдиному реєстрі адвокатів (ЄРАУ). Зазначив, що коли позивач виявив бажання скласти іспит з метою отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, 24.03.2025 він звернувся до КДКА Кіровоградської області з відповідною заявою, додавши до неї встановлений Порядком допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, який затверджений рішенням РАУ від 17.12.2013 № 270 (з наступними змінами і доповненнями) перелік документів, в тому числі і шість квитанцій про сплату платежів, передбачених та встановлених нормативними актами РАУ. На офіційному веб-сайті КДКА Кіровоградської області в розділі «Інформація для заявників» (https://kdka.kr.ua/kval_pal.htm) розміщена інформація стосовно необхідних платежів (реквізити рахунків, сум оплати та призначення платежів), які має здійснити особа, яка виявила бажання скласти кваліфікаційний іспит, тому саме за Квитанції 3 і 4 і йде мова в позовній заяві. Відповідно до квитанцій: № 8372-9577-4441-9263 від 18.03.2025 та № 8372-9578-4950-2050 від 18.03.2025, наданих позивачем, дійсно підтверджується факт сплати ним коштів за ведення електронного реєстру. В призначенні платежу зазначається: «Плата за ведення електронного реєстру пл. [PERSON] » та «Плата за ведення електронного реєстру» відповідно. Єдиний реєстр адвокатів України (ЄРАУ) і Реєстр осіб, які виявили бажання скласти іспит з метою отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, це два абсолютно різних Реєстри. В даному випадку, позивачем були сплачені кошти за ведення електронного Реєстру осіб, які виявили бажання скласти іспит, який (Реєстр) є відкритим та загальнодоступним та інформація про позивача була розміщена в даному реєстрі та зберігається по сьогоднішній день. Таким чином, твердження позивача, що відповідно до наданих ним квитанцій він сплатив кошти за ведення Єдиного реєстру адвокатів України не відповідає дійсності. В даному випадку, позивач або помилково ототожнює (не розуміє різниці) два різні реєстри: ЄРАУ (Єдиний реєстр адвокатів України) та Реєстр осіб, які виявили бажання скласти іспит, або умисно вводить даним ствердженням суд в оману. За таких обставин, кошти, отримані КДКА Кіровоградської області та НААУ «за ведення електронного реєстру» не можуть вважатись безпідставно набутими, оскільки вони сплачені у передбаченому і встановленому Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Рішеннями органу адвокатського самоврядування - Ради адвокатів України розмірі та порядку, та підстави для їх повернення відсутні. Позивачем [PERSON] подана відповідь на відзив, яка сформована в системі «Електронний суд» 15.11.2025 року, зареєстрована судом 17.11.2025 року за вх. №35305, за якою, поряд з іншим зазначив, що навіть за умови існування Реєстру осіб, які бажають скласти іспит, фактичної послуги з ведення такого Реєстру позивачу не надавалось, а сам факт публікації «прізища, ім`я та по батькові» у переліку на сайті, - не є послугою в розумінні ЦК України. Зваживши доводи, викладені в позові на обґрунтування позовних вимог, враховуючи подані учасниками справи заяви по суті справи (відзив відповідача на позов та відповідь на відзив позивача), оцінивши докази по справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, виходячи з положень ст.12 та ст.13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що в задоволенні позову позивачу слід відмовити, виходячи з наступного. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що згідно з довідкою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області (далі по тексту КДКА Кіровоградської області) з Реєстру осіб, які виявили бажання скласти іспит з метою отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №30 від 24 березня 2025 року [PERSON] , 24 березня 2025 року звернувся до КДКА Кіровоградської області із заявою про допуск до здачі кваліфікаційних іспитів для отримання свідоцтва про складення кватіфікаційного іспиту, та надав необхідні документи, зокрема, і квитанцію про сплату внеску на орггехзабезпечення діяльності КДКА та ВКДКА, та квитанцію про сплату за ведення Реєстру осіб, які виявили бажання скласти іспит з метою отримання Свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, на рахунок КДКА та НААУ. Згідно з платіжними інструкціями АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» за №1.107551849.1 (код документа: 8372-9578-4950-2050) від 18 березня 2025 року та №1.107551385.1 (код документа: 8372-9577-4441-9263) від 18 березня 2025 року, долучених позивачем до матеріалів справи вбачається, що 18 березня 2025 року [PERSON] було сплачено 400 грн. на рахунок Національної асоціації адвокатів з призначенням платежу: плата за ведення електронного реєстру та 3 600 грн. сплачено на рахунок КДКА Кіровоградської області з призначенням платежу: плата за ведення електронного реєстру; пл. [PERSON] . Рішенням кваліфікаційної палати № 2 від 24.03.2025. [PERSON] допущений до складання кваліфікаційного іспиту. Письмовий іспит був призначений та виконаний заявником 26.05.2025. За результатом письмового іспиту [PERSON] отримав 20 балів, в той час як відпо-відно до п. 13.12 Розділу 4 Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфі-каційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні такою, що успішно склала письмовий іспит, вважається особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 80 балів і більше. Рішенням КДКА Кіровоградської області № 6 від 23 червня 2025 року «Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту», [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту. В свою чергу, позивач [PERSON] , звертаючись до суду з позовом, як на обгрунтування підстав позовних вимог зазначив, що 18 березня 2025 року він сплатив обовязкові внески, передбачені Порядком допуску до складання кваліфікаційного іспиту, а саме: квитанція № 8372-9577-4441-9263 від 18.03.2025 на суму 3 600 грн. (одержувач: КДКА Кіровоградської області, призначення платежу: плата за ведення Єдиного реєстру адвокатів України) та квитанція № 8372-9578-4950-2050 від 18.03.2025 на суму 400 грн. (одержувач: НААУ, призначення платежу: плата за ведення Єдиного реєстру адвокатів України), 26 тавня 2025 року склав письмовий іспит, за результатами якого рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області № 6 від 23.06.2025 йому відмовлено у видачі свідоцтва, тим самим, оскільки свідоцтво йому не видано і запис у Єдиний реєстр адвокатів України не здійснено, а тому сплачені ним кошти в розмірі 4000 грн. фактично залишилися у відповідача без законних підстав, а послуга «ведення Єдиного реєстру адвокатів України» фактично не надана, тим самим кошти, які були ним сплачені як плата за ведення Єдиного реєстру адвокатів України були набуті відповідачем без достатньої правової підстави. Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з вимогами ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Приписами ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, що відповідає принципу диспозитивності цивільного судочинства. Стаття 20 ЦК України встановлює, що право на захист особа здійснює на свій розсуд. Тлумачення вказаних норм дозволяє зробити висновок, що для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити, які ж права або інтереси позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав чи інтересів позивач звернувся до суду. Так, Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні. Частиною 1 ст.6 Закону визначено, що адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою відповідно до рівня, визначеного згідно із Законом України "Про забезпечення функціонування української мови як державної", має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.8 Закону особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту. Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту та перелік документів, що додаються до заяви, затверджуються Радою адвокатів України. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури перевіряє відповідність особи вимогам, установленим частинами першою та другою статті 6 цього Закону. З метою перевірки повноти та достовірності відомостей, повідомлених особою, яка виявила бажання стати адвокатом, і за наявності письмової згоди такої особи кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, кваліфікаційна палата або визначений нею член палати можуть звертатися із запитами до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, що зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати необхідну інформацію. Кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом (ч.1 ст.9 Закону). Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону. Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення. Кваліфікаційні іспити проводяться не рідше одного разу на три місяці (ч.2 ст.9 Закону). Рішенням Ради адвокатів України №137 від 16-17 листопада 2022 року «Про встановлення плати за організаційно-технічне забезпечення електронного реєстру осіб, які склали/не склали кваліфікаційний іспит» було встановлено плату за організаційно-технічне забезпечення ведення електронного реєстру осіб, які склали або не склали кваліфікаційний іспит. Ця плата становить 0,5 мінімальної заробітної плати, установленої законом на день подання особою (яка виявила бажання стати адвокатом) заяви про допуск до складення кваліфікаційного іспиту (п.1 Рішення). При цьому, плата, передбачена пунктом 1 цього рішення, сплачується особою, яка виявила бажання стати адвокатом, шляхом її перерахування двома платежами на банківські рахунки органів адвокатського самоврядування, згідно наступного розподілу: - 90% від 0,5 розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на день подання особи (яка виявила бажання стати адвокатом) заяви про допуск до складення кваліфікаційного іспиту, на рахунок відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону; - 10% від 0,5 розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на день подання особи (яка виявила бажання стати адвокатом) заяви про допуск до складення кваліфікаційного іспиту на рахунок Національної асоціації адвокатів України. Тим самим, правові підстави для сплати внесків за ведення електронного реєстру осіб, які склали/не склали кваліфікаційний іспит випливають із приписів спеціального Закону та нормативних актів повноважного органу адвокатського самоврядування. Судом встановлено, що позивачем заява про допуск до складення кваліфікаційного іспиту подана 24 березня 2025 року, відповідно Законом України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" (ст.8) мінімальна заробітна плата встановлена в розмірі 8 000 грн., відповідно 0, 5 мінімальної заробітної плати становить 4 000 грн., з якої 90% від 0,5 розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на день подання особи (яка виявила бажання стати адвокатом) заяви про допуск до складення кваліфікаційного іспиту становить 3 600 грн., та 10% від 0,5 розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на день подання особи (яка виявила бажання стати адвокатом) заяви про допуск до складення кваліфікаційного іспиту становить 400 грн. В свою чергу, згідно з ч.1 ст.12 Закону особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України. Статтею 17 Закону також визначено, що Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України. До Єдиного реєстру адвокатів України вносяться такі відомості: 1) прізвище, ім`я та по батькові адвоката; 2) номер і дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, номер і дата прийняття рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (номер і дата прийняття рішення про включення адвоката іноземної держави до Єдиного реєстру адвокатів України); 3) найменування і місцезнаходження організаційної форми адвокатської діяльності, номери засобів зв`язку; 4) адреса робочого місця адвоката, номери засобів зв`язку; 5) інформація про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 6) інші відомості, передбачені цим Законом. Адресою робочого місця адвоката є місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності або адреса фактичного місця здійснення адвокатської діяльності, якщо вона є відмінною від місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності. У разі наявності декількох адрес робочих місць адвоката до Єдиного реєстру адвокатів України вноситься лише одна адреса робочого місця адвоката. Адвокат протягом трьох днів з дня зміни відомостей про себе, що внесені або підлягають внесенню до Єдиного реєстру адвокатів України, письмово повідомляє про такі зміни раду адвокатів регіону за адресою свого робочого місця, крім випадків, якщо ці зміни вносяться на підставі рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України. Рада адвокатів України і відповідні ради адвокатів регіонів надають витяги з Єдиного реєстру адвокатів України за зверненням адвоката або іншої особи. Відомості, що підлягають внесенню до Єдиного реєстру адвокатів України, включаються до нього не пізніше дня, наступного за днем отримання радою адвокатів регіону відповідної інформації, крім випадків, установлених цим Законом. Порядок ведення Єдиного реєстру адвокатів України затверджується Радою адвокатів України. З метою ведення Єдиного реєстру адвокатів України дозволяється обробка персональних даних фізичних осіб відповідно до законодавства з питань захисту персональних даних. Тим самим, лише після отримання особою свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (набуття статусу адвоката), інформація про неї вноситься до Єдиного реєстру адвокатів України. В свою чергу, на стадії подання документів особами, які виявили бажання скласти іспит з метою отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, інформація про них вноситься до Реєстру осіб, які виявили бажання скласти іспит з метою отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю. Ведення даного Реєстру організовано на підставі Рішення Ради адвокатів України №162 від 13.06.2016 «Про облік на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України інформації про складення/не складення особами кваліфікаційного іспиту». Відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України, на яку, як на правову підставу позову, посилається позивач, особи, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. За змістом цієї статті безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 Цивільного кодексу України). Загальна умова частини 1 статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі цієї статті тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Зазначена норма закону застосовується лише в тих випадках, коли безпідставне збагачення однієї особи за рахунок іншої не може бути усунуте за допомогою інших, спеціальних способів захисту. Зокрема, в разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав, договірний характер правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень ч.1 ст. 1212 ЦК України, у тому числі й щодо зобов`язання повернути майно потерпілому. При цьому, судом, з наданих позивачем письмових доказів встановлено, що згідно з платіжними інструкціями АТ КБ "ПРИВАТБАНК" за №1.107551849.1 (код документа: 8372-9578-4950-2050) від 18 березня 2025 року та №1.107551385.1 від 18 березня 2025 року (код документа: 8372-9577-4441-9263) від 18 березня 2025 року, що 18 березня 2025 року позивачем [PERSON] , як особою, яка виявила бажання скласти кваліфікаційний іспит з метою отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю було сплачено 400 грн. на рахунок Національної асоціації адвокатів з призначенням платежу: плата за ведення електронного реєстру та 3 600 грн. було сплачено на рахунок КДКА Кіровоградської області з призначенням платежу: плата за ведення електронного реєстру (пл. [PERSON] ), що, в свою чергу, не відповідає обставинам, викладеним позивачем в позові, де позивач, зокрема, зазначив про те, що зазначені кошти були спрямовані як плата за ведення Єдиного реєстру адвокатів України, що, в свою чергу, виключає безпідставність набутого майна у вигляді грошових коштів відповідачем, та за встановлених судом обставин, зазначені кошти, отримані КДКА Кіровоградської області та НААУ "за ведення електронного реєстру" не можуть вважатися безпідставно набутими, оскільки вони були сплачені позивачем у передбаченому і встановленому Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Рішеннями органу адвокатського самоврядування - Ради адвокатів України розмірі та порядку, на підставі чого підстави для їх повернення, - відсутні. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства. З огляду на викладене вище, оцінивши наявні у справі докази на предмет їх належності, достовірності та достатності, приймаючи до уваги, що позивачем [PERSON] були сплачені внески у передбаченому і встановленому Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Рішеннями органу адвокатського самоврядування - Ради адвокатів України розмірі та порядку за ведення електронного Реєстру осіб, які виявили бажання скласти іспит з метою отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, який містить офіційний список заявників, сформований Кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури (КДКА) та який фіксує осіб, що подали документи, сплатили внесок та отримали допуск до кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, суд дійшов висновку про те, що права чи інтереси позивача, які підлягають судовому захисту, в тому числі шляхом використання правового механізму, встановленого статтею 1212 ЦК України, не порушені, а відтак підстави для задоволення позовних вимог відсутні, у зв`язку з чим у задоволенні позову позивачу [PERSON] слід відмовити за його необгрунтованістю та безпідставністю. Відповідно до ст.141 ЦПК України при розподілі судових витрат між сторонами та приймаючи до уваги, що в задоволенні позову позивачу було відмовлено, судом не вбачається підстав для стягнення з відповідача сплаченого позивачем при пред`явленні позову до суду судового збору, на підставі чого понесені позивачем витрати по справі, які складаються з судового збору, слід залишити по фактично понесеним позивачем. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed