Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-16 00:00:00

Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення 18 215,83 грн надміру виплачених коштів у вигляді пільги на житлово-комунальні послуги. В обгрунтування позовних вимог зазначено, що 27 жовтня 2023 року відповідачка, як учасник бойових дій, звернулася до позивача із заявою про надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу за адресою [ADDRESS] . При цьому зазначила дані про членів сім`ї лише двох дочок ( [PERSON] та [PERSON] ). Відповідно до цієї заяви позивачу надана пільга на оплату житлово-комунальних послуг. В той самий день член сім`ї пільговика [PERSON] (чоловік, учасник бойових дій) звернувся із аналогічною заявою про надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу за аналогічною адресою [ADDRESS] та зазначив [PERSON] як дружину та двох дітей, які зазначені у заяві відповідачки. На підставі двох заяв позивач прийняв рішення про призначення пільги як чоловікові, так і дружині. І чоловік і дружина (відповідач) звернулися із заявами про надання пільг обом (як учасники бойових дій) за тією ж адресою. Внаслідок неправомірних дій відповідача та надання недостовірних відомостей за період з 01 жовтня 2023 року по 30 вересня 2024 року утворилася переплата в сумі 18 215,83 грн. Оскільки сума отримана відповідачем за документами, які піддаються сумніву, вказана обставина свідчить про недобросовісність набувача, тому така в силу ст.1215 ЦК України має бути з нього стягнута. 18 лютого 2026 року від представника відповідача адвоката Полюхович О.І. надійшов відзив на позовну заяву у якому зазначено, що відповідач заперечує проти позовних вимог у зв`язку з їх безпідставністю та необґрунтованістю. Відповідач заперечує наявність будь-яких зловживань, неправомірних дій або умислу з її боку щодо отримання надміру виплачених коштів. Відповідач не вчиняла жодних дій спрямованих на отримання подвійної виплати, не надавала неправдивих або неповних відомостей, не приховувала обставин, які могли вплинути на обсяг чи порядок виплат. Інформація, необхідна для призначення і виплати пільг, знаходилася в розпорядженні органу Пенсійного фонду України та надавалася у повному обсязі. Переплата виникла винятково з причин, що не залежали від волі та поведінки відповідача. З урахуванням зазначеного у задоволенні позову просить відмовити. Ухвалою суду від 19 грудня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 20 січня 2026 року. Ухвалою суду від 20 січня 2026 року розгляд справи відкладено на 19 лютого 2026 року. Ухвалою суду від 19 лютого 2026 року поновлено [PERSON] строк для подання відзиву на позов, поданий представником [PERSON] адвокатом Полюхович О.І., відзив прийнято до розгляду, розгляд справи відкладено на 12 березня 2026 року. Представник позивача у судове засідання не з`явилася, подала до суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області, у клопотанні вказала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про дату, час та місце судового засідання. Представник відповідача в судовому засіданні у задоволенні позовних вимог просила відмовити з підстав, зазначених у відзиві. Представник відповідача вказала, що відповідач та її чоловік є учасниками бойових дій, звернулися у Центр надання адміністративних послуг із заявами про надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу за адресою [ADDRESS] . Оскільки право на пільги на оплату житлово-комунальних послуг мали як чоловік так і дружина, думали, що пільгу їм розділять на двох. Заповняти заяви про надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг їм допомагала працівниця Центру надання адміністративних послуг. Розділ «Дані про членів сім`ї, на яких поширюються пільги» був заповнений після консультації з працівницею Центру надання адміністративних послуг. Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне. 27 жовтня 2023 року [PERSON] звернулася до Пенсійного фонду України із заявою про надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу. У заяві [PERSON] просила надавати пільги на оплату житлово-комунальних послуг відповідно до категорії пільговика учасник бойових дій. Зареєстроване місце проживання вказала - [ADDRESS] , у розділі «Дані про членів сім`ї, на яких поширюються пільги» зазначила доньок [PERSON] та [PERSON] . Суд не бере до уваги додану позивачем до позовної заяви декларацію про доходи сім`ї пільговика [PERSON] від 27 жовтня 2023 року, оскільки вона не містить підпису [PERSON] . Згідно з витягом про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб №1944-1/23 від 27 жовтня 2023 року, який видано [PERSON] , за адресою [ADDRESS] , зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Вказаний витяг відповідач долучила до заяви про надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу. Відповідно до повідомлення про надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг [PERSON] , яка перебувала на обліку в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги, нараховано пільгу на оплату житлово-комунальних послуг. Чоловік відповідача, [PERSON] , 27 жовтня 2023 року. звернувся до Пенсійного фонду України із заявою про надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу. У заяві [PERSON] просив надавати пільги на оплату житлово-комунальних послуг відповідно до категорії пільговика учасник бойових дій. Зареєстроване місце проживання вказав - [ADDRESS] , у розділі «Дані про членів сім`ї, на яких поширюються пільги» зазначив: [PERSON] дружина, [PERSON] та [PERSON] доньки. До заяви [PERSON] додав витяг про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб №1945-1/23 від 27 жовтня 2023 року, який видано [PERSON] , згідно з яким за адресою [ADDRESS] , зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Факт отримання пільги на житлово-комунальні послуги відповідачем не заперечується. Позивач звернувся до відповідача з листом №1700-0403-8/59159 від 18 жовтня 2024 року з проханням повернути 18 215,83 грн переплати пільги на оплату житлово-комунальних послуг як учаснику бойових дій, за період з 01 жовтня 2023 року по 30 вересня 2024 року. Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №373 «Деякі питання надання житлових субсидій та пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу у грошовій формі» затверджено Порядок надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу у грошовій формі (далі Порядок). Вказаний Порядок визначає механізм надання громадянам у грошовій формі таких пільг: - на оплату абонентського обслуговування для споживачів комунальних послуг, що надаються за індивідуальними договорами про надання комунальних послуг або за індивідуальними договорами з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання комунальних послуг, а також житлово-комунальних послуг, а саме: - житлових послуг - послуг з управління багатоквартирним будинком; - комунальних послуг - послуг з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, управління побутовими відходами; - на оплату абонентського обслуговування для споживачів комунальних послуг, що надаються за індивідуальними договорами про надання комунальних послуг або за індивідуальними договорами з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання комунальних послуг, а також витрат на управління багатоквартирним будинком, в якому створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, житлово-будівельний (житловий) кооператив (далі - об`єднання), та витрат на комунальні послуги в такому будинку; - на придбання твердого палива і скрапленого газу. Пільги на оплату житлово-комунальних послуг надаються щомісяця у грошовій формі (готівковій або безготівковій), на придбання твердого палива і скрапленого газу - один раз на рік протягом одного опалювального сезону у грошовій готівковій формі (п.1 Порядку). В п.6 Порядку зазначено, що якщо в одному житловому приміщенні право на пільги на оплату житлово-комунальних послуг мають кілька пільговиків, розрахунок суми пільги здійснюється одному із таких пільговиків, який має право на більший за розміром відсоток знижки плати, з урахуванням розміру пільг інших пільговиків. Уповноважений орган інформує особу про призначення (непризначення) пільги на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу та за заявою пільговика надає йому інформацію про розрахунок відповідного розміру пільги та її виплату/невиплату, в тому числі через особистий кабінет на веб-порталі електронних послуг Пенсійного фонду України. Відповідно до п.18 Порядку уповноважені органи мають право у разі потреби перевіряти обґрунтованість видачі та достовірність документів, поданих для надання пільг. Суми пільг, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пільговика або неповідомлення ним уповноваженому органу про зміну обставин, зазначених у п.3 цього Порядку, на вимогу уповноваженого органу повертаються пільговиком. Надання пільги припиняється: з причин, що унеможливлюють її надання, зокрема в разі смерті пільговика, втрати права на пільгу, призначення житлової субсидії, - з місяця, що настає за місяцем настання зазначеної події; за заявою пільговика - з місяця, що настає за місяцем її подання, якщо інше не обумовлено заявою. У разі відмови пільговика добровільно повернути суму надміру перерахованої (виплаченої) пільги питання про її примусове стягнення вирішується в судовому порядку. Відповідно до ч.1 ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Згідно зі ст.1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом. Не підлягають поверненню безпідставно набуті, зокрема, заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача. Отже, законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності зі сторони набувача виплати. Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 02 липня 2014 року у справі №6-91цс14 та у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року у справі №545/163/17. При цьому, правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум. Наведене узгоджується із висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі №753/15556/15-ц, постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі №607/4570/17-ц. У разі виникнення обставин, що впливають на надання пільг та їх розмір (зокрема, зміна складу членів сім`ї, на яких поширюються пільги; зміна категорії пільговика; зміна переліку отримуваних житлово-комунальних послуг, умов їх надання; зміна управителя, виконавця комунальних послуг (крім випадків, коли інформація про зміну надається виконавцем послуги), створення об`єднання), пільговик зобов`язаний подати протягом 30 календарних днів до уповноваженого органу нову заяву (п.3-1 Порядку). У відповідача не змінилися склад членів сім`ї, категорія пільговика, перелік отримуваних житлово-комунальних послуг, умови їх надання, управитель, виконавець комунальних послуг. З листа позивача №1700-0403-8/59159 від 18 жовтня 2024 року убачається, що ним виявлено, що відповідач є учасником звернення пільговика [PERSON] за тією ж адресою. [PERSON] та [PERSON] 27 жовтня 2023 року як учасники бойових дій звернулися до Пенсійного фонду України із заявою про надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу, до заяв додали витяги про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб ідентичного змісту. [PERSON] не приховувала, що зареєстрована з [PERSON] за однією адресою. Як зазначалося вище, позивач має право у разі потреби перевіряти обґрунтованість видачі та достовірність документів, поданих для надання пільг. В порушення вимог п.6 Порядку позивач не здійснив розрахунок суми пільги тому пільговику, який має право на більший за розміром відсоток знижки плати, з урахуванням розміру пільг інших пільговиків, а проінформував відповідача про призначення пільги на оплату житлово-комунальних послуг. У рішенні по справі «CAKAREVIC v. CROATIA» (заява №.48921/13) від 26 квітня 2018 року Європейський суд з прав людини звертав увагу, що у випадку, коли компетентний орган приймає рішення на користь заявника та продовжує здійснювати відповідні платежі, заявник має законні підстави припускати, що отримані платежі є юридично правильними. Також ЄСПЛ підкреслював, що з урахуванням того, що сума, яку отримував заявник, була достатньо скромною і витрачена на задоволення основних життєвих потреб, вимога до заявника про відшкодування суми допомоги, виплаченої помилково компетентним органом, становить надмірний індивідуальний тягар для нього і свідчить про порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок заінтересованої особи. У справі «Рисовський проти України» від 20 жовтня 2011 року Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовнішний спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії», «Онер`їлдіз проти Туреччини», «Megadat.com S.r.l. проти Молдови», «Москаль проти Польщі». Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки», «Ґаші проти Хорватії», «Трґо проти Хорватії»). Згідно із ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Матеріали справи не містять відомостей, а позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що прийняттю рішення про нарахування відповідачу пільги на оплату житлово-комунальних послуг та сам факт здійснення надміру виплачених коштів здійснено внаслідок поведінки відповідача, яка б містила ознаки зловживань чи за своїм характером була недобросовісною, а, отже, виплачені суми грошових коштів не підлягають поверненню. З урахуванням зазначеного суд вважає, що позовні вимоги є недоведеними та необґрунтованими, а тому у задоволенні позову слід відмовити. Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати залишаються за позивачем та відшкодуванню не підлягають.

Outcome: dismissed