Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-17 00:00:00

09.07.2025 позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою. В обґрунтування позову зазначив, що 16.12.2021 року Обухівською міською радою Київської області було прийнято рішення № 477/171-18-VIII про передачу в оренду [PERSON] земельної ділянки площею 0,0500 га з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023 за адресою: [ADDRESS] . 07.11.2018 року [PERSON] зареєструвала право власності на нежитлове приміщення площею 456,8 м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 1690923532116, номер запису про право власності 28859492 від 07.11.2018, що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023 за адресою: [ADDRESS] . Отже, враховуючи роміщення на земельній ділянці з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023 нежитлового приміщення, що знаходиться у власності [PERSON] та прийняття Обухівською міською радою Київської області рішення від 16.12.2021 № 477/171-18-VIII у Відповідача з 16.12.2021 року виник обов`язок укласти та зареєструвати договір оренди на зазначену земельну ділянку. 25.06.2020 області року рішенням Обухівської міської ради Київської № 1529/65-VІІ було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту міста Обухів Київської області, сіл Таценки та Ленди Обухівської міської ради Київської області. Сума заборгованості зі сплати орендної плати за земельну ділянку, що підлягає стягненню, станом на 30.06.2025 року становить 200 092,81 грн. Зважаючи на це, такі дії Відповідача є протиправними та такими, що порушують законні права та інтереси Позивача. 10.07.2025 винесено ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття провадження у справі та призначення підготовчого судового засідання. 07.08.2025 на адресу суду надійшов від представника відповідача відзив на позовну заяву, відповідно до якого зазначено, що позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів які вказують про направлення відповідачу хоча б письмової претензії, щодо наявності заборгованості зі сплати орендної плати. Позивачем не надано документального підтвердження, що інформація, яка використана під час розрахунку заборгованості зі сплати орендної плати, відповідає даним, які містяться в Державному земельному кадастрі України. Позивачем не надано нележних та допустимих доказів на підтвердження правельності розрахунку суми грошового зобовязання, а також в звязку з тим, що відповідачу не направлялись будь-які податкові-рішення про порушення вимог п.одаткового законодавства України, стягнення необгрунтованої заборгованості не допускається. 18.08.2025 через підсистему Електронний суд надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої позивач заперечує проти доводів відповідача, викладених у відзиві, оскільки такі доводи є безпідставними, необгрунтованими та такими, що не відповідають дійсності та вимогам чинного законодавства. 30.09.2025 протокольною ухвалою закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві. Відповідач та представник відповідача в судове засідання не з`явились, причин неявки суд не повідомив, про дату та час судового засідання повідомлялись належним чином. Представник відповідача неодноразово подавав до суду клопотання про відкладення судового засідання, що підтверджується клопотаннями, які містяться в матеріалах справи від 03.11.2025, 29.01.206, 04.03.2026. Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, з`ясувавши всі обставини, приходить до наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За таких обставин, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 5,6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, враховуючи інтереси позивача, даючи оцінку діям відповідача, які суд оцінює, як такі, що направлені на затягування розгляду справи по суті, суд вважає за можливе вирішити справу за відсутності відповідача на підставі наявних матеріалів справи та постановити заочне рішення, що відповідає положенням ч.4 ст.223, ст. 280 ЦПК України. Перевіривши та дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків (стаття 11 ЦК України). Згідно із статтею 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). Відповідно до вимог ч.2 ст.792 ЦК України відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом, зокрема ЗК України, Законом України «Про оренду землі». Згідно із частиною першою статті 15 Закону України «Про оренду землі» орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату відноситься до істотних умов договору оренди землі. За пунктом 1 частини першої статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору. Відповідно до частин першої, другої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. На вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України (далі - ЗК України) та іншими законами України (частина перша статті 32 Закону України «Про оренду землі»). Умови про розмір, періодичність та строки внесення орендної плати за землю встановлюються у договорі оренди (стаття 21 Закону України «Про оренду землі»). Істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату (частина перша статті 15 Закону України «Про оренду землі» в редакції, чинній на час укладення договору оренди). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (частина третя статті 21 Закону України «Про оренду землі» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин). Відповідно до статті 13 Закону України «Про оренду землі» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Договір оренди землі укладається у письмовій формі і за бажанням однієї зі сторін може бути посвідчений нотаріально (стаття 14 Закону України «Про оренду землі» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин). Згідно зі статтею 18 Закону України «Про оренду землі» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, договір оренди землі набирає чинності після його державної реєстрації. У статті 20 Закону України «Про оренду землі» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що укладений договір оренди землі підлягає державній реєстрації. Державна реєстрація договорів оренди землі проводиться у порядку, встановленому законом. Права й обов`язки, на досягнення яких було спрямоване волевиявлення учасників при укладенні договору оренди земельної ділянки, набуваються лише після його державної реєстрації, як передбачено статтями 18, 20 Закону України «Про оренду землі» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин. Нормами ст.21 вказаного Закону визначено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. Орендна плата може справлятися у грошовій, натуральній та відробітковій (надання послуг орендодавцю) формах - ст. 22 вказаного Закону. Відповідно до ст.24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема, своєчасного внесення орендної плати. Згідно вимог п. «д» ч.1 ст.141 Земельного кодексу України підставою для припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата земельного податку або орендної плати. Відповідно до ст. 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Фактичні обставини у справі вказують про те, що 16.12.2021 року Обухівською міською радою Київської області було прийнято рішення № 477/171-18-VIII про передачу в оренду [PERSON] земельної ділянки площею 0,0500 га з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023 за адресою: [ADDRESS] (копія рішення додається). 07.11.2018 року [PERSON] зареєструвала право власності на нежитлове приміщення площею 456,8 м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 1690923532116, номер запису про право власності 28859492 від 07.11.2018, що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023 за адресою: [ADDRESS] (копія витягу з ДРРП додається). Отже, враховуючи розміщення на земельній ділянці з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023 нежитлового приміщення, що знаходиться у власності [PERSON] та прийняття Обухівською міською радою Київської області рішення від 16.12.2021 № 477/171-18-VIII у відповідача з 16.12.2021 року виник обов`язок укласти та зареєструвати договір оренди на зазначену земельну ділянку. Цього обов`язку відповідач не виконав, а отже без законних підстав зберігав у себе майно - кошти за оренду землі, що підлягають стягненню на підставі положень статті 1212 Цивільного кодексу України. У листі Фінансового управління Виконавчого комітету Обухівської міської ради від 04.07.2025 № 111 зазначено, що за період з 01.01.2021 по 01.06.2025 року до бюджету Обухівської міської територіальної громади від [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) платежі не надходили (копія листа додається). Відповідно до рішення Обухівської міської ради Київської області від 17.12.2021 № 479-18-VІІІ ставка орендної плати на території Обухівської міської територіальної громади Київської області, розраховуються у відсотках від нормативної грошової оцінки земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства. Згідно із додатком 1 до даного рішення ставка орендної плати за земельні ділянки з цільовим призначення: Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі площею від 251 м.кв. до 500 м.кв встановлена у розмірі 8 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки (копія рішення з додатком додається). 25.06.2020 області року рішенням Обухівської міської ради Київської № 1529/65-VІІ було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту міста Обухів Київської області, сіл Таценки та Ленди Обухівської міської ради Київської області (копія рішення та технічної документації додаються). Відповідно земельна ділянка з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023 знаходиться у 9 економічно-планувальній зоні. Отже, нормативно грошова оцінка зазначеної земельної ділянки станом на 25.06.2020 рік становить 558 345,36 грн (814,33 * 1,37137 * 500 = 558 373,86 грн; де 814,33 грн вартість 1 кв.м земельної ділянки у 9 економічно-планувальній зоні, цільовим призначенням - Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, 1,37137 - розмір індексації нормативної грошової оцінки за попередні роки, 500 розмір земельної ділянки у м. кв.). Сума заборгованості зі сплати орендної плати за земельну ділянку, що підлягає стягненню, станом на 30.06.2025 року становить: - у період з 17.12.2021 року по 31.12.2021 року - 1 801,20 грн (558 373,86 * 8/100 = 44 669,90 грн, 44 669,90 грн / 12 / 31 * 15 = 1 801,20 грн.; де 44 669,90 грн річна орендна плата у 2021 році, 12 кількість місяців, 31 кількість днів у грудні, 15 кількість днів користування земельною ділянкою у грудні); - у період з 01.01.2022 по 31.12.2022 49 136,89 грн (44 669,90 грн * 1,1 = 49 136,89 грн; де 44 667,63 грн річна орендна плата за 2021 рік, 1,1 - розмір індексації НГО за 2021 рік); - у період з 01.01.2023 по 31.12.2023 56 507,42 грн (49 136,89 грн * 1,15 = 56 507,42 грн; де 49 136,89 грн річна орендна плата за 2022 рік, 1,15 розмір індексації НГО за 2022 рік); - у період з 01.01.2024 по 31.12.2024 59 389,30 грн (56 507,42 грн * 1,051 = 59 389,30 грн; де 56 507,42 грн річна орендна плата за 2023 рік, 1,051 розмір індексації НГО за 2023 рік); - у період з 01.01.2025 по 30.06.2025 33 258,00 грн (59 389,30 грн * 1,12 / 12 * 6 = 33 258,00 грн; де 59 386,28 грн річна орендна плата за 2024 рік, 1,12 - розмір індексації НГО за 2024 рік, 6 кількість місяців користування земельною ділянкою у 2025 році, або 831 449,50 *8 /100 = 66 515,96 грн, 66 515,96 /12 *6 = 33 258,00 грн; де 831 449,50 грн НГО земельної ділянки у 2025 році відповідно до витягу № НВ 9968503692025 від 03.07.2025, 8 - розмір орендної плати у відсотках від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, 6 кількість місяців користування земельною ділянкою у 2025 році, або). Загальна сума заборгованості зі сплати орендної плати за земельну ділянку за період з 17.12.2021 по 30.06.2025 становить 200 092,81 грн (двісті тисяч дев`яносто дві гривні 81 копійка) (1 801,20 грн + 49 136,89 грн + 56 507,42 грн + 59 389,30 грн + 33 258,00 грн = 200 082,65 грн). Із змісту ст.11 Цивільного кодексу України вбачається, що цивільні права та обов`язки виникають, зокрема, з договору. В ч.1 ст.202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. При цьому, за правилами статті 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. За змістом ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. В ст.629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. За правовою природою укладений між сторонами договір є договором оренди землі. Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України "Про оренду землі", відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються ЗК України, ЦК України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі. За змістом ст.1 Закону України "Про оренду землі", яка кореспондується з положеннями ч.1 ст.93 Земельного кодексу України, орендою землі є засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Згідно із ст.13 Закону України "Про оренду землі" договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. В п.3 ч.1 ст.15 Закону України "Про оренду землі" істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату. Відповідно до ст. 21 Закону України "Про оренду землі", орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Положеннями пункту 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства. Підставою для проведення оцінки земель (бонітування грунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Відповідно до ст.20 цього Закону за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Згідно ст.18 Закону України Про оцінку земель нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років. Згідно ст. 23 Закону України Про оцінку земель технічна документація з бонітування грунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Частиною 4 ст. 23 вказаного вище Закону визначено, що рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строк, встановлені відповідно до п. 271.2 ст. 271 Податкового кодексу України. Відповідно до п. 271.2 ст. 271 Податкового кодексу України рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюються відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом. Відповідно до рішення Обухівської міської ради Київської області від 17.12.2021 № 479-18-VІІІ ставка орендної плати на території Обухівської міської територіальної громади Київської області, розраховуються у відсотках від нормативної грошової оцінки земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства. Згідно із додатком 1 до даного рішення ставка орендної плати за земельні ділянки з цільовим призначення: Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі площею від 251 м.кв. до 500 м.кв встановлена у розмірі 8 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки (копія рішення з додатком додається). 25.06.2020 області року рішенням Обухівської міської ради Київської № 1529/65-VІІ було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту міста Обухів Київської області, сіл Таценки та Ленди Обухівської міської ради Київської області (копія рішення та технічної документації додаються). Отже, нормативна грошова оцінка земель встановлюється шляхом затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка здійснюється відповідною сільською, селищною, міською радою. Зазначене імперативне регулювання унеможливлює встановлення нормативної грошової оцінки земельних ділянок договором, зокрема договором між органом місцевого самоврядування і орендарем. Водночас обов`язковість врахування нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності під час визначення розміру орендної плати встановлена законом (абзац другий частини першої статті 13 Закону України Про оцінку земель). Отже, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності змінюється також розмір орендної плати. Зазначене відповідає положенням частини другої статті 632 ЦК України, відповідно до якої зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Отже, з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. Такого правового висновку притримується Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 05.06.2024 у справі №914/2848/22. Наведене і підтверджує про правомірність застосування позивачем нормативної грошової оцінки землі згідно рішення Обухівської міської ради № 1529/65-VІІ від 25.06.2020 року для здійснення нарахування орендної плати за землю за період з 17.12.2021 по 30.06.2025. Щодо твердження відповідача на неправомірність нарахування суми заборгованості в 200 092,81 грн. за оренду земельної ділянки площею 0,0500 га з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023 за визначений у позові період, оскільки не врахований діючий, не розірваний договір оренди землі №6 від 21.02.2006 р. на земельну ділянку, що знаходиться під обєктом нерухомого майна, то суд вважає їх безпідставними та необгрунтованими, оскільки останні не знайшли свого підтвердження. З досліджених доказів у справі судом встановлено, що 16.12.2021 року Обухівською міською радою Київської області було прийнято рішення № 477/171-18-VIII про передачу в оренду [PERSON] земельної ділянки площею 0,0500 га з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023 за адресою: [ADDRESS] . 07.11.2018 року [PERSON] зареєструвала право власності на нежитлове приміщення площею 456,8 м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 1690923532116, номер запису про право власності 28859492 від 07.11.2018, що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023 за адресою: [ADDRESS] . (копія витягу з ДРРП додається). Разом з тим, судом встановлено, що під існуючий об`єкт (будівля магазину « [INFO] ») за адресою: [ADDRESS] , який належить відповідачу, передано земельну ділянку площею 0,0500 га з кадастровим номером 3223110100:01:028:0023, на підставі рішення Обухівської міської ради Київської області від 16.12.2021 № 477/171-18-VIII, відповідно до якого доручено Обухівському міському голові доручено укласти договір оренди земельної ділянки строком на 10 років з правом пролонгації та провести державну реєстрації відповідно до чинного законодавства. Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст.599 ЦК України). Згідно зі ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст.610, 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Статтею 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до статті 611 ЦК України: «У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: - припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; - зміна умов зобов`язання; - сплата неустойки; - відшкодування збитків та моральної шкоди.» Згідно ст. 549 ЦК України: «Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання». Статтею 625 ЦК України встановлено, що «боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми.». Договірні санкції можуть застосовуватися тільки в період з моменту виникнення заборгованості до моменту розірвання договору, у той час як стягнення відсотків та інфляційних виплат, передбачених статтею 625 ЦК України, можливо за весь період прострочення. Оскільки стаття 625 ЦК України розміщена в розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України, то вона поширює свою дію на всі зобов`язання, якщо інше не передбачено в спеціальних нормах, які регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань. Передбачене частиною другою статті 625 ЦК України нарахування відсотків річних має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації від боржника. Такі висновки містяться, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 06 червня 2012 року у справі № 6-49цс12, постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 14-446цс18, постанові Верховного Суду від 04 липня 2023 року у справі № 906/649/22. За положеннями ст.12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, встановивши правовий характер спірних правовідносин, шляхом дослідження всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявних у справі доказів, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини по справі, які складають правову підставу позову, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved