Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-15 00:00:00

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача такий 31 жовтня 2025 року через систему «Електронний суд» адвокат Ткаченко Юлія Олегівна (далі також представник) в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Фінпром маркет» (далі також позивач) подала позовну заяву до [PERSON] (далі також відповідач) про стягнення заборгованості, посилаючись, що відповідач не виконує умови кредитного договору, тому просить стягнути з нього заборгованість у загальному розмірі 9686 гривень 40 копійок та судові витрати в загальному розмірі 6922 гривні 40 копійок (далі також позовна заява). 08 грудня 2025 року представник відповідача адвокат Цієр Раїса Миколаївна (далі представник відповідача) подала відзив, в якому зазначає таке: кредитний договір не містить підпису відповідача; матеріали справи не містять доказів про зарахування кредитних коштів на рахунок відповідача; відповідач не повідомлений про зміну кредиторів та відступлення права вимоги за кредитним договором; розмір нарахованих відсотків значно перевищує розмір заборгованості за тілом кредиту; натепер відповідач перебуває на військовій службі, через що звільняється від сплати відсотків за кредитом; просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 16 грудня 2025 року представник позивача подала відповідь на відзив, в якому зазначає таке: кредитний договір підписаний електронним підписом (одноразовим ідентифікатором) використання якого неможливе без проходження попередньої реєстрації в особистому кабінеті; відповідач не подав доказів того, що його персональні дані були використані не ним; перерахування коштів на картковий рахунок відповідача підтверджується електронною платіжною інструкцією; відповідач не подав виписку з карткового рахунку, яка б підтверджувала, що кошти не зараховувалися; відповідачем не надав доказів перебування на військовій службі в період нарахування відсотків, а саме з 28 квітня 2021 року до 25 серпня 2021 року; просила задовольнити позовну заяву в повному обсязі. 2. Суд щодо неприбуття в судове засідання сторін зазначає таке Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явилися, представник позивача подала заяву, в якій зазначила, що позовну заяву підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи та просила розгляд справи проводити за її відсутності. Представник відповідача, відповідач до судового засідання не з`явилися, представник відповідача подала заяву, в якій просила проводити розгляд справи без її та відповідача участі. 3. Процесуальні рішення та дії у справі такі Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 03 листопада 2025 року прийняв позовну заяву до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а учасникам справи роз`яснив право подати до суду відзив, відповіді на відзив, заперечення та обов`язок подати до суду докази. Іванівський районний суд Одеської області 02 грудня 2025 року відклав розгляд справи за клопотанням представника відповідача, та надав їй час для підготовки відзиву на позовну заяву. Іванівський районний суд Одеської області 23 грудня 2025 року відклав розгляд справи, через неприбуття відповідача. Іванівський районний суд Одеської області 26 січня 2026 року відклав розгляд справи, через неприбуття сторін до судового засідання. Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 16 лютого 2026 року відклав розгляд справи та викликав учасників справи для дачі особистих пояснень. 4. Фактичні обставини встановлені судом та зміст спірних правовідносин такі 4.1. 27 квітня 2021 року відповідач та Товариство з обмеженою відповідальністю «1 безпечне агентство необхідних кредитів» (далі також ТОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів») уклали Договір №1144237 на умовах строковості, зворотності, платності, а відповідач зобов`язався повернути кредит та сплатити проценти за користування ним (а.с. 15, далі також Договір). Параметри та умови позики: дата надання позики 27 квітня 2021 року; дата повернення позики 27 травня 2021 року; сума позики 1000 гривень; строк позики 30 днів; процентна ставка 1,99 % (пункт 2 Договору). Позичальник до моменту підписання Договору вивчив цей договір а правила надання грошових коштів у позику, у тому числі і на умовах фінансового кредиту (далі Правила), розміщені на сайті позикодавця, їх зміст, суть, об`єм зобов`язань сторін та наслідки укладення цього договору, а також зазначена в правилах процедура і наслідки оформлення позичальником продовження строку користування позикою (пролонгація) йому зрозумілі (пункт 4.2 Договору). Цей договір укладено дистанційно, в електронній формі, з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, шляхом надсилання електронного повідомлення про прийняття (акцепт) пропозиції та підписано з накладенням електронного підпису одноразовим ідентифікатором (пункт 5 Договору). 09 травня 2021 року відповідач та ТОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів» уклали Додаткову угоду до Договору (а.с. 16, далі також Додаткова угода). На підставі звернення позичальника, здійсненого за допомогою засобів інформаційно-телекомунікаційної системи позикодавця, позикодавець збільшує суму наданої позичальнику позики 1000 гривень на 2000 гривень. Таким чином, загальний розмір наданої позики становить 3000 гривень ( пункт 1 Додаткової угоди). У разі неповернення/повернення не в повному розмірі/несвоєчасного повернення позики та процентів позичальнику на таку неповернуту позику (або її частину) товариство має право нараховувати проценти у розмірі передбаченому договором позики, за кожен день понадстрокового користування позикою (або її частиною), починаючи з першого дня такого понадстрокового користування та закінчуючи днем повернення позики (або її частини) та процентів, але в будь-якому випадку не більше 90 календарних днів. Позичальник розуміє та погоджується з тим,що нарахування процентів на позику (або її частину) за понадстрокове користування позики за договором позики не є штрафом, пенею чи будь-якою іншою штрафною санкцією в розумінні чинного законодавства, а застосовується виключно в якості процентної ставки на позику за понадстрокове користування (пункт 6.5 Правил). 4.2. Копія платіжної інструкції від 27 квітня 2021 року свідчить, що на рахунок [NUMBER] були перераховані грошові кошти в розмірі 1000 гривень (далі Платіжна інструкція 1, а.с. 19). Копія платіжної інструкції від 09 травня 2021 року свідчить що на рахунок [NUMBER] були перераховані грошові кошти у розмірі 2000 гривень (далі Платіжна інструкція 2, а.с. 19). 4.3. Розрахунок заборгованості за Договором свідчить, що відповідач має заборгованість у загальному розмірі 9686 гривень 40 копійок, яка складається з заборгованості за: тілом кредиту 3000 гривень; процентами 6686 гривень 40 копійок (далі розрахунок, а.с. 6-8). За розрахунком нарахування процентів відбулося з 28 квітня 2021 року до 25 серпня 2021 року. 4.4. 26 жовтня 2021 року ТОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів» та товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» (далі ТОВ «ФК управління активами») уклали договір факторингу №260, відповідно до якого право грошової вимоги за Договором перейшло до ТОВ «ФК управління активами». 03 квітня 2023 року ТОВ «ФК управління активами» та позивач уклали договір факторингу №030423-ФК, відповідно до якого право грошової вимоги за Договором перейшло до позивача (далі також Договір факторингу). За цим договором фактор передає грошові кошти, що дорівнюють ціні продажу, в розпорядження клієнта за плату, а клієнт відступає факторові права вимоги до боржників, зазначених в реєстрі заборгованостей. Сторони погодили, що до фактора переходять всі права грошової вимоги, які належать клієнту за кредитними договорами (пункт 1.1 Договору факторингу). 4.5. Довідка від 13 листопада 2025 року видана начальником центрального спортивного клубу Збройних сил України свідчить, що, відповідач перебуває на військовій службі за контрактом в Центральному спортивному клубі (далі Довідка, а.с. 98). 5. Норми права, які застосував суд такі 5.1. Правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом (частина 1 статті 205 Цивільного кодексу України, далі ЦК). Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом (частина 1 статті 207 ЦК). Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (частина 1 статті 509 ЦК). Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина 1 статті 526 ЦК). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (частина 1 статті 610 ЦК). Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина 1 статті 627 ЦК). Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина 1 статті 628 ЦК). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (частина 1 статті 629 ЦК). Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (частина 1 статті 634 ЦК). Договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору . Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною (частина 1, 2 статті 638 ЦК). Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі (частина 2 статті 639 ЦК). Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом (частина 1 статті 1048 ЦК). Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором (частина 1 статті 1049 ЦК). Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу (частина 1 статті 1050 ЦК). За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина 1 статті 1054 ЦК). 5.2. У цьому Законі терміни вживаються в такому значенні: загальні витрати за споживчим кредитом - витрати споживача, пов`язані з отриманням, обслуговуванням та поверненням кредиту, включаючи проценти за користування кредитом, комісії та інші обов`язкові платежі за додаткові та/або супутні послуги кредитодавця, кредитного посередника (за наявності) та третіх осіб (пункт 4 частини першої статті 1 Закону України «Про споживче кредитування»). До загальних витрат за споживчим кредитом включаються: комісії кредитодавця, пов`язані з наданням, обслуговуванням і поверненням кредиту, у тому числі комісії за обслуговування кредитної заборгованості, розрахунково-касове обслуговування, юридичне оформлення тощо (абзац 4 частини 2 статті 8 Закону України «Про споживче кредитування»). Обчислення реальної річної процентної ставки та денної процентної ставки має базуватися на припущенні, що договір про споживчий кредит залишається дійсним протягом погодженого строку та що кредитодавець і споживач виконають свої обов`язки на умовах та у строки, визначені в договорі (частина 3 статті 8 Закону України «Про споживче кредитування»). Максимальний розмір денної процентної ставки, розрахованої відповідно до частини четвертої цієї статті, не може перевищувати 1 % (частина 5 статті 8 Закону України «Про споживче кредитування»). У договорі про споживчий кредит зазначаються порядок повернення кредиту та сплати процентів за користування споживчим кредитом, власних комісій та інших платежів (за наявності), включно із кількістю платежів, їх розміром та періодичністю внесення, у вигляді графіка платежів (у разі кредитування у вигляді кредитування рахунку, кредитної лінії графік платежів може не надаватися) (пункт 10 частини першої статті 12 Закону України «Про споживче кредитування»). 5.3. Продавець (виконавець, виробник) не повинен включати у договори із споживачем умови, які є несправедливими (частина 1 статті 18 Закону України «Про споживче кредитування»). Умови договору є несправедливими, якщо всупереч принципу добросовісності його наслідком є істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду споживача (частина 2 статті 18 Закону України «Про споживче кредитування»). Несправедливими є, зокрема, умови договору про встановлення вимоги щодо сплати споживачем непропорційно великої суми компенсації (понад п`ятдесят відсотків вартості продукції) у разі невиконання ним зобов`язань за договором (пункт 5 частини 3 статті 18 Закону України «Про споживче кредитування»). Нечіткі або двозначні положення договорів із споживачами тлумачаться на користь споживача (частина 8 статті 18 Закону України «Про споживче кредитування»). 5.4. Договір про надання фінансових послуг (крім послуг з торгівлі валютними цінностями та послуг з переказу коштів, якщо відповідні правочини повністю виконуються сторонами у момент їх вчинення і при проведенні відповідних операцій у суб`єкта первинного фінансового моніторингу не виникає обов`язку здійснення ідентифікації та/або верифікації клієнта згідно із законом) укладається виключно в письмовій формі: у паперовому вигляді; у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг"; шляхом приєднання клієнта до договору, який може бути наданий йому для ознайомлення у вигляді електронного документа на власному веб-сайті особи, яка надає фінансові послуги, та/або (у разі надання фінансової послуги за допомогою платіжного пристрою) на екрані платіжного пристрою, який використовує особа, яка надає фінансові послуги; в порядку, передбаченому Законом України "Про електронну комерцію" (пункт 1, 2, 3, 4 частини 2 статті 6 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг»). 5.5. Електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа (частина 1 статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»). Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (частина 1, 2 статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»). 5.6. Електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі (статті 3 Закону України «Про електрону комерцію»). Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття (частина 1 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію). Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) або електронний договір повинні містити інформацію щодо можливості отримання стороною такої пропозиції або договору у формі, що унеможливлює зміну змісту. Якщо покупець (споживач, замовник) укладає електронний договір шляхом розміщення замовлення за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, продавець (виконавець, постачальник) зобов`язаний оперативно підтвердити отримання такого замовлення. Замовлення або підтвердження розміщення замовлення вважається отриманим у момент, коли сторона електронного договору отримала доступ до нього (частина 7 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (частина 1 статті 12 Закону України «Про електронну комерцію»). 5.7. Військовослужбовцям, які були призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період на весь час їх призову, а також їх дружинам (чоловікам), а також іншим військовослужбовцям, під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України, їх дружинам (чоловікам) - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (жилого будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля, а також крім кредитних договорів щодо придбання та встановлення фотоелектричних модулів та/або вітрових електроустановок разом із гібридними інверторами та установками зберігання енергії, проценти за якими можуть бути погашені чи компенсовані за рахунок третіх осіб або держави (частина 15 статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»). 5.8. У статті 1 Закону України «Про оборону» терміни вживаються у такому значенні: воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. 5.9. Воєнний стан на всій території України або в окремих її місцевостях припиняється після закінчення строку, на який його було введено. До закінчення строку, на який було введено воєнний стан, та за умови усунення загрози нападу чи небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності Президент України може прийняти указ про скасування воєнного стану на всій території України або в окремих її місцевостях, про що має бути негайно оголошено через медіа (частина 1, 2 статті 7 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»). 5.10. Документом, який підтверджує призов та проходження військової служби військовослужбовцем у особливий період, а також підтверджує призов під час мобілізації резервістів та військовозобов`язаних є військовий квиток, в якому у відповідних розділах здійснюються службові відмітки (Лист Міністерства оборони України від 21 серпня 2014 № 322/2/7142). 5.11. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи частина 1 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, далі ЦПК). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина 1 статті 80 ЦПК). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина 1, 5, 6 статті 81 ЦПК). Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (частина 1 статті 133 ЦПК). До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду (частина 3 статті 133 ЦПК). Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (частина 1 статті 137 ЦПК). Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частина 4 статті 137 ЦПК). 6. Мотиви застосування норм права такі 6.1. Системний аналіз норм зазначених у підпунктах 5.1.-5.6. пункту 5 мотивувальної частини цього рішення свідчить, що будь-який вид договору, який укладається на підставі ЦК може мати електронну форму, та вважається таким, що укладений в письмовому вигляді Договір вважається укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Метою підписання договору є необхідність ідентифікації підписанта, підтвердження згоди підписанта з умовами договору, а також підтвердження цілісності даних в електронній формі. Якщо є електронна форма договору, то і підписувати його потрібно електронним підписом, оскільки відповідно до статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» моментом підписання електронної правової угоди є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису; електронний підпис одноразовим ідентифікатором, визначеними цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) при письмовій згоді сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Не кожна електронна правова угода вимагає створення окремого електронного договору у вигляді окремого електронного документа. Електронний договір можна укласти в спрощеній формі, а можна класично - у вигляді окремого документа. Електронним підписом одноразовим ідентифікатором є дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, і надсилаються іншій стороні цього договору. Це комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер, яку отримує заявник за допомогою електронної пошти у вигляді пароля, іноді в парі «логін-пароль», або смс-коду, надісланого на телефон, або іншим способом. Під час оформлення замовлення, зробленого під логіном і паролем, формується електронний документ, в якому за допомогою інформаційної системи (веб-сайту інтернет-магазину) вказується особа, яка створила замовлення. 6.2. Суд зазначає, що реєстрація відповідача на сайті ТОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів»», підписання ним Договору, підтверджує, що він був ознайомлений з усіма істотними умовами отримання коштів. Отже, підписанням Заяви відповідач підтвердив прийняття відповідних умов у встановленій законом формі про всі умови кредитування, повідомлення про які є необхідним відповідно до вимог чинного законодавства України. Суд констатує, що 26 жовтня 2021 року ТОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів» та відповідач уклали Договір в електронній формі, його укладення в запропонованій формі відповідало волі відповідача, тому відповідно до Закону України «Про електронну комерцію» Договір вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору укладеного в письмовій формі. Суд наголошує, що, зважаючи на Платіжні інструкції 1, 2 відповідач отримав грошові кошти в загальному розмірі 3000 гривень та не подав доказів на спростування наявності обставин фактичного отримання ним цих грошей. Тож, відповідач належно взяті на себе зобов`язання за Договором не виконував, через що має заборгованість перед позивачем у загальному розмірі 9686 гривень 40 копійок, яка складається із сум наведених у розрахунку. 6.3. Системний аналіз пункту 15 статті 14 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" свідчить, що пільги мають: - військовослужбовці, призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, на весь час їх призову; - військовослужбовці під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, які перебували або перебувають безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів. Суд зазначає, що документом, який підтверджує призов та проходження військової служби військовослужбовцем в особливий період, а також підтверджує призов під час мобілізації резервістів та військовозобов`язаних є зокрема військовий квиток, в якому здійснюються у відповідних розділах службові відмітки. Проте Довідка свідчить, що відповідач проходить військову службу за контрактом в Центральному спортивному клубі Збройних сил України, яка не містить відомостей щодо підтвердження проходження відповідачем військової служби з 28 квітня 2021 року до 25 серпня 2021 року, тобто за період нарахування процентів. Тож суд не може погодитися з аргументами представника відповідача щодо можливості звільнення відповідача від сплати процентів, бо нарахування їх відбулося до його призову на військову службу. 6.4. Водночас суд звертає увагу, що умови договору споживчого кредиту, його укладення та виконання повинні підпорядковуватися таким засадам, згідно з якими споживач вважається слабкою стороною у договорі та підлягає правовому захисту з урахуванням принципів справедливості, добросовісності і розумності. Принцип добросовіснісності означає прагнення особи сумлінно використовувати цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків, та встановлює певну межу поведінки учасників цивільних правовідносин, у зв`язку з чим кожен із них зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, зокрема передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам та інтересам інших осіб. Цей принцип не є суто формальним, оскільки його недотримання призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту. Відтак, встановлення всупереч вимогам нормативно-правових актів невиправданих процентів за Договором, спрямоване на незаконне заволодіння грошовими коштами фізичної особи-споживача (відповідача) як слабкої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах. Оскільки, такі умови договору порушують публічний порядок. Тому, зважаючи на принципи справедливості, добросовісності та розумності позичальнику необґрунтовано нараховані проценти в загальному розмірі 6686 гривень 40 копійок. Суд вважає, що зменшення розміру процентів до 3000 гривень, буде справедливим та таким, що не порушує принцип добросовісності. 6.5. У підсумку загальний розмір заборгованості, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 6000 гривень (3000 + 3000) гривень, що складається з заборгованості за: тілом кредиту 3000 гривень; процентами 3000 гривень. 6.6. Суд зазначає, що відповідно до Договору факторингу відбулася заміна кредитора в зобов`язанні, відступлення право вимоги за Договором, зокрема позивач є новим кредитором у фінансових правовідносинах з відповідачем. 7. Висновок такий З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що позовну заяву належить задовольнити частково. 8. Розподіл між сторонами судових витрат такий 8.1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина 1 статті 141 ЦПК). Позивач під час звернення до суду сплатив судовий збір у розмірі 2422 гривні 40 копійок. Оскільки позовні вимоги задоволені частково, то розмір сплаченого судового збору при зверненні до суду за позовом підлягає стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно задоволеним вимогам у розмірі 1500 гривень 49 копійок, зважаючи на такий розрахунок: 2422 гривні 40 копійок (сума сплаченого судового збору) х 6000 гривень (розмір вимог, що підлягають задоволенню): 9686 гривень 40 копійок (розмір заявлених вимог). 8.2. Суд зазначає, що розмір витрат на оплату послуг адвоката, який підлягає сплаті в порядку компенсації витрат на правничу допомогу адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Зважаючи на приписи частини 4 статті 137 ЦПК під час визначення суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи. 8.3. Суд може самостійно зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами з врахуванням критерію обґрунтованості, реальності, розумності, необхідності адвокатських витрат, з огляду на конкретні обставин справи та фінансовий стан обох сторін. Адже заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, якщо вони були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим. Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо,

Outcome: partial