Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-11 00:00:00

Представник Акціонерного товариства «Акцент-Банк» у червні 2025 року звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості до [PERSON] . В обґрунтування позовної заяви зазначає, що відповідно до укладеного 26.09.2024 року договору [PERSON] отримала кредит в розмірі 24000 грн 00 коп строком на 36 місяців (тобто до 25.09.2027 року), зі сплатою процентів. [PERSON] належним чином не виконує взяті на себе зобов`язання, внаслідок чого станом на 28.05.2025 року заборгованість складала суму в розмірі 33260 грн 02 коп, яка складається з: - 22990 грн 14 коп загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); - 9591 грн 67 коп загальний залишок заборгованості за процентами; - 0.00 грн загальний залишок заборгованості за комісією; - 678 грн 21 коп загальний залишок заборгованості за пенею. У судове засідання представник позивача не з`явився, в матеріалах справи наявне клопотання про розгляд справи в його відсутність, у якій проти винесення судом заочного рішення не заперечує. Сторони не заявляли клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Відтак, справа розглянута за наявними матеріалами. Відповідно до частини 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позов Акціонерного товариства «Акцент-банк» підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено, що 26.09.2024 року, будучи клієнтом Акціонерного товариства «Акцент-банк» відповідач уклав кредитний договір ABH0CT155101727344046795, щодо надання кредиту в розмірі 24000 грн 00 коп строком на 36 місяців (тобто до 25.09.2027 року) зі сплатою процентів у розмірі 75.00 щорічно та комісії в розмірі 0 грн. Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту. Станом на 28.05.2025 заборгованість за кредитним договором складала суму в розмірі 33260 грн 02 коп, яка складається з: - 22990 грн 14 коп загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); - 9591 грн 67 коп загальний залишок заборгованості за процентами; - 0.00 грн загальний залишок заборгованості за комісією; - 678 грн 21 коп загальний залишок заборгованості за пенею. Відповідно до дослідженої у судовому засіданні «Заяви про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101727344046795 від 2024-09-26 року» [PERSON] просила надати їй кредит за Послугою «Швидка готівка» на умовах, зазначених нижче: «1. Вид кредиту Кредит на споживчі потреби. 2. Тип кредиту Кредит строковий. 3. Мета отримання кредиту Придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг 4. Сума кредиту 24000 грн. () 5. Строк кредиту 36 місяців з 2024-09-26 р. по 2027-09-25 р. включно. 6. Процентна ставка (фіксована) 75 % на рік. 7. Розмір щомісячного платежу 1706.42 грн () та визначається за формулою: A = K*S, де: A - щомісячний платіж рівними частинами (ануїтет), K - коефіцієнт ануїтету, S - сума кредиту. Коефіцієнт ануїтету: Де: I - місячна процентна ставка по кредиту (річна ставка / 12 місяців), N - кількість періодів, протягом яких виплачується кредит (строк кредиту). 8. Денна процентна ставка становить 0.14%, що розраховується наступним чином: (11511.67/22000)/364?100%, тобто: ДПС = (ЗВСК/ЗРК)/t?100%, де: ЗВСК загальні витрати за споживчим кредитом; ЗРК загальний розмір кредиту; t строк кредитування у днях. 9. Номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 4323345010799022 . 10. Загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить (загальна вартість кредиту) 61431.26 грн. 11. Погашення заборгованості за Кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на рахунок № [NUMBER] . 12. У випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. 13. У випадку порушення Клієнтом чи Банком умов Договору порушник несе відповідальність, передбачену чинним законодавством України. При цьому сторона договору, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили), що засвідчуються Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами. 14. Кредит надається Клієнту у відповідності до Тарифів, які розміщуються на веб-сайт Банку у розділі: Кредити - Швидка готівка». При вирішенні спору судом взяті до уваги наявні у матеріалах справи: копія Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у А-Банку; копія кредитного договору ABH0CT155101727344046795; копія графіку погашення; розрахунок заборгованості; копія меморіального ордеру про видачу кредитних коштів; виписка по рахунку на підтвердження погашень; копія паспорту відповідача; копія листа НБУ щодо банківської ліцензії; копія витягу з державного реєстру банків; витяг зі Статуту АТ «Акцент-банку». З наданого розрахунку заборгованості, яким позивач обґрунтовує свої вимоги вбачається, що станом на 28.05.2025 року заборгованість відповідача перед позивачем складала суму в розмірі 33260 грн 02 коп, яка складається з: 22990 грн 14 коп загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 9591 грн 67 коп загальний залишок заборгованості за процентами; 678 грн 21 коп загальний залишок заборгованості за пенею. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина 1 статті 1048 ЦК України). Частиною 2 статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною 1 статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розробляє підприємець (у даному випадку АТ «Акцент-Банк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі всім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом частини 2 статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної стави (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Акціонерне товариство «Акцент-Банк», пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (суми, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути нараховані проценти. В обґрунтування зазначає, що всі основні умови кредитування доведені відповідачу, про що свідчить підписання договору [PERSON] . Виходячи з викладеного, надавши належну оцінку представленим у справі доказам, у їх сукупності; встановивши отримання відповідачем кредитних коштів, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за кредитним договором в частині основного боргу та процентів. Щодо позовних вимог банку про стягнення з відповідача пені у розмірі 678 грн 21 коп суд зазначає наступне. Відповідно до Закону України від 15.03.2022 № 2120-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану", розділ "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України доповнено пунктом 18, який передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється, зокрема, від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 на всій території України введено воєнний стан, який безперервно триває з 24.02.2022 до теперішнього часу. Суд відхиляє можливі посилання на норми Закону України «Про споживче кредитування» як спеціального закону, оскільки за змістом ч. 2 ст. 4 ЦК України основним актом цивільного законодавства України є саме Цивільний кодекс України. Таким чином, основним регулятором договірних відносин у даному випадку є норми ЦК України, які встановлюють пряму заборону на нарахування пені в період дії воєнного стану. Відповідні положення Закону України «Про споживче кредитування» не мають предметом свого правового регулювання правовідносини щодо нарахування пені під час воєнного стану в державі, а стосуються унормування законодавства у зв`язку з іншими обставинами. Відтак, позовні вимоги банку про стягнення з відповідача пені в розмірі 678 грн 21 коп. задоволенню не підлягають. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість у загальній сумі 32581 грн 81 коп, з яких: -22990 грн 14 коп загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); -9591 грн 67 коп загальний залишок заборгованості за процентами. Крім того, при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2422 грн 40 коп. Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов задоволено частково, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2373 грн 00 коп. У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення (частина 4 статті 268 ЦПК України). Згідно з частиною 5 статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: partial