Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-05 00:00:00

Позивач, в особі представника адвоката Ходорковського Юрія Васильовича, звернулась до суду з позовом до Печенізької селищної ради, в якому просить визнати за позивачем, в порядку поділу спільного сумісного майна право власності на ? частину будівельних матеріалів та конструктивних елементів, з яких складається самочинно збудований будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] . Позов обґрунтований тим, що [PERSON] та [PERSON] , перебуваючи у шлюбі, за договором купівлі-продажу житлового будинку, посвідченому 24 січня 2014 року Печенізькою державною нотаріальною конторою, придбали житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , та за договором купівлі-продажу, посвідченому 24 січня 2014 року Печенізькою державною нотаріальною конторою, придбали земельну ділянку, площею 0,15 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка) розташовану за адресою: [ADDRESS] . Придбаний житловий будинок було знесено та побудовано на цій земельній ділянці новий житловий будинок, який є самовільним будівництвом. Згідно технічного паспорта, виготовленого 14.04.2023 КП Печенізьке бюро технічної інвентаризації, за результатами проведеного технічного обстеження будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою : [ADDRESS] , встановлено наступне : житловий будинок «А-1» загальною площею 76,1 кв.м, житловою площею 23,2 кв.м, тамбур «а» - збудовані без дозвільних документів та підлягають прийняттю в експлуатацію, згідно чинного законодавства. [INFO] помер [PERSON] , який є колишнім чоловіком позивача та батьком її доньки - неповнолітньої [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому на праві власності майно, а саме 1/2 частку земельної ділянки та 1/2 частку побудованого без дозвільних документів житлового будинку, які розташовані за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до ст. 1261 ЦК України [PERSON] є спадкоємицею першої черги за законом на майно, яке залишилось після смерті її батька [PERSON] , прийняла спадщину, 30 травня 2023 року приватним нотаріусом Оксендлєр О.Б. Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Шевченко Вероніці Євгенівні було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частку земельної ділянки, площею 0,15 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка) розташовану за адресою : [ADDRESS] . 02.06.2025 приватним нотаріусом Оксендлєр О.Б. Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, стосовно видачі на ім`я малолітньої [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Позивач зверталась до приватного нотаріуса Оксендлєр О.Б. із заявою про видачу свідоцтва про право власності на 1/2 частину житлового будинку, право власності на який зареєстровано на ім`я померлого [PERSON] . Постановою 02.06.2023 нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право власності, оскільки згідно інформаційної довідки про технічний стан будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, наданої КП «Печенізьке бюро технічної інвентаризації» від 14.04.2023 за № 30, житловий будинок «А» загальною площею 3 8,0 кв.м, житловою площею 17,0 кв.м, веранда «а», ганок « аі», вбиральня «Г», паркан «л2» - знесено, будівельні роботи, пов`язані з будівництвом (спорудженням) житлового будинку «А-1», загальною площею 76,1 кв.м, житловою площею 23,2 кв.м, тамбур «а», є таким які потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт підлягає прийняттю в експлуатацію, згідно чинного законодавства, тобто новозбудований житловий будинок не введено в експлуатацію та не зареєстровано право власності на закінчений будівництвом об`єкт - житловий будинок. В зв`язку з викладеним, позивач звернулась до суду. Представник позивача подав заяву, в якій поданий позов підтримав, просив його задовольнити, справу розглянути без його участі та без участі позивача. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, відзиву проти позову чи будь-яких інших заяв як по суті справи, так і з процесуальних питань не подав. Згідно п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Виходячи з викладеного, враховуючи подану представником позивача заяву, а також той факт, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, з урахуванням положень ст. 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних в ній доказів. Під час судового розгляду судом встановлено наступне. Позивач, [PERSON] , з 16.03.2013 перебувала у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] , який було розірвано рішенням Печенізького районного суду Харківської області від 04.02.2016. [PERSON] 24.01.2014, тобто в період шлюбу, був придбаний житловий будинок житловий будинок та земельну ділянку площею 0,15 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), які розташовані за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 06.07.2022. Вирішуючи питання щодо можливості розгляду заявлених позивачем вимог у даному провадженні, суд виходить з наступного. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина перша, третя статті 13 ЦПК України). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, провадження № 14-61цс18, пункт 41). Велика Палата Верховного Суду звертала увагу, що поняття «сторона у спорі» може не бути тотожним за змістом поняттю «сторона у процесі»: сторонами в процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач; тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута чи має бути звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача. Такі висновки сформульовані у постановах від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18, пункт 70), від 29 травня 2019 року у справі № 367/2022/15-ц (провадження № 14-376цс18, пункт 66), від 07 липня 2020 року у справі № 712/8916/17 (провадження № 14-448цс19, пункт 27), від 09 лютого 2021 року у справі № 635/4741/17 (провадження № 14-46цс20, пункт 33.2). Отже, належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача (див. пункт 8.10. постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 липня 2023 року у справі № 910/15792/20 (провадження № 12-31гс22). Позивач у даній справі заявила позов про визнання за собою права власності на половину житлового будинку та земельної ділянки в порядку поділу спільного майна подружжя згідно вимог Сімейного кодексу України, наслідком чого фактично буде зменшення спадкової маси для спадкоємців [PERSON] . Позивачем серед відповідачів визначено лише Печенізьку селищну раду Харківської області. Водночас, з матеріалів справи суд вбачає, що задоволення позову безпосередньо вплине на права доньки позивача та померлого [PERSON] , а саме буде зменшена частка житлового будинку, який вона успадковує та який зареєстрований у повному обсязі за померлим батьком. Разом із тим, донька позивача не залучена до участі у справі та, відповідно, не залучено орган опіки та піклування. Крім того, позивачем не надано суду належних доказів відсутності інших спадкоємців померлого [PERSON] , у тому числі і першої черги, права яких можуть зазнати втручання внаслідок задоволення позову, не заявлено клопотань про витребування відповідної інформації тощо. Таким чином, суд позбавлений можливості визначити належний склад відповідачів у даній справі або ж належним чином встановити їх відсутність. Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (див. постанову Верховного Суду від 26 січня 2022 року в справі № 457/726/17 (провадження № 61-43201св18)). Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 300/808/19, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 грудня 2023 року в справі № 363/2300/20, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 грудня 2023 року в справі № 753/8710/21). Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову належить відмовити.

Outcome: dismissed