Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-09 00:00:00

До суду надійшла позовна заява представника АПОП «Великообухівське», яка мотивована тим, що в 2021 році до директора підприємства звернулася [PERSON] з проханням отримати позику в сумі 23500 грн. для виготовлення технічної документації на три земельні ділянки. В подальшому власники земельних ділянок, в тому числі [PERSON] , запропонували взяти в оренду земельні ділянки, але повідомили, що виконання сільськогосподарських робіт на них є неможливим у зв`язку з неналежним станом (чагарники, дерева та багаторічні бур`яни). Директор підприємства запропонував виконати роботи з рекультивації земельних ділянок, на що власники, в тому числі [PERSON] , погодилися. Вважає, що були досягнуті всі істотні умови договору підряду предмет договору, ціна та строк виконання робіт. Далі було затверджено калькуляцію собівартості робіт з рекультивації земельних ділянок, яка замовниками була погоджена, заперечення не надходили. Між сторонами було досягнуто згоди, що вартість послуг рекультивації буде вираховуватися з орендної плати за користування земельними ділянками, а 21.02.2022 між сторонами, в тому числі з [PERSON] , були укладені договори оренди землі. Після закінчення робіт було складено акт приймання-передачі виконаних робіт, але не підписаний [PERSON] . В вересні 2024 року від [PERSON] надійшов лист про проведення повного розрахунку за договором оренди земельної ділянки кадастровий номер 5320484100:00:003:0499 за 2022 2024 роки та повернення земельної ділянки. У відповідь було направлено лист з пропозицією підписати акт виконаних робіт та узгодити взаєморозрахунки по орендній платі, який був отриманий [PERSON] , але відповідь від нього не надійшла, на зустріч не з`явився. Вказує, що загальна вартість робіт склала 161092 грн., з них 96710 грн. виконані роботи, а також 11191,98 грн. 3% річних та 53190,57 грн. індекс інфляції. З урахуванням викладеного, просить зобов`язати [PERSON] прийняти виконані роботи з рекультивації земельної ділянки кадастровий номер 5320484100:00:003:0499 шляхом підписання акту виконаних робіт від 20.05.2022 на суму 96710 грн. та стягнути з [PERSON] на користь підприємства заборгованість за виконані роботи в розмірі 96710 грн., а також 11191,98 грн. 3% річних та 5319057 грн. індекс інфляції. Ухвалою суду від 07.11.2025 відкрито провадження у даній цивільній справі та постановлено проводити розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою суду від 03.12.2025 залишено заяву представника АПОП «Великообухівське» про розгляд даної цивільної справи в порядку загального позовного провадження без задоволення, але постановлено провести її розгляд з повідомленням сторін. Ухвалою суду від 03.12.2025 задоволено клопотання представника відповідача про витребування оригіналів доказів в межах розгляду даної цивільної справи. Протокольною ухвалою суду від 03.02.2026 визнано явку відповідача обов`язковою. Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що домовленості між позивачем та відповідачем про проведення рекультивації земельної ділянки на умовах позивача не було; земельна ділянка не мала недоліків; договір підряду відсутній. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Представники позивача в судовому засіданні підтримали заявлені позовні вимоги та просять їх задовольнити. Відповідач та її представник заперечували проти позовних вимог, просять відмовити в їх задоволенні. Згідно договору оренди землі від 21.02.2022, укладеного між відповідачем (Орендодавець) та позивачем (Орендар), Орендодавець надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер 5320484100:00:003:0499, площею 1,0900 га, яка знаходиться на території Лисівської сільської ради Миргородського району Полтавської області (далі Договір). Договором сторони передбачили, зокрема нормативна грошова оцінка земельної ділянки 71613,88 грн. (п. 3 Договору); земельна ділянка, яка передається в оренду, немає недоліків, які можуть перешкоджати її ефективному використанню (п. 4); договір укладено на 20 років (п. 6); орендна плата нараховується у розмірі не менше 14% від нормативної грошової оцінки 10025,94 грн. (п. 7); орендна плата вноситься до 31 грудня поточного року (п. 9); пеня 0,3% за кожен день прострочення (п. 12); розірвання договору оренди в односторонньому порядку (п. 37). З інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права від 10.06.2022 вбачається, що право оренди за Договором зареєстровано 22.02.2022. Листом відповідача від 13.09.2024 повідомлено відповідача про бажання достроково розірвати договір оренди за систематичне порушення умов Договору, яке виразилося у систематичній невиплаті орендної плати. Листом позивача від 05.10.2024 повідомлено позивача про те, що на земельній ділянці позивача було проведено рекультивацію земельної ділянки, випилювання кущів, чагарників та дерев, викорчовування пеньків та інше, щоб привести земельну ділянку у стан придатний для сільськогосподарського виробництва й затрачені кошти підуть у зарахування майбутньої орендної плати за земельну ділянку із розрахунку 5500,00 грн. за 1 га. Частиною першою статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За положеннями пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до частини першої статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. У частині третій статті 203 ЦК України закріплено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України). Згідно зі статтею 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти: 1) правочини між юридичними особами; 2) правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 3) правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 4) інші правочини, щодо яких законом встановлена письмова форма. Відповідно до вимог статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. У статті 641 ЦК України визначено, що пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна зі сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Відповідно до частин першої, третьої статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Умова про предмет договору підряду є істотною. Предметом договору підряду є індивідуалізований результат праці підрядника на який спрямована узгоджена воля сторін. Умова щодо предмета договору підряду уточнюється ціною підрядних робіт. Ціна договору підряду - це грошова сума, належна підрядникові за виконане замовлення. За статтею 843 ЦК України у договорі підряду визначається або конкретна ціна роботи, або способи її визначення. Отже, ціна може бути визначена в тексті договору підряду безпосередньо, або у договорі підряду може зазначатися спосіб визначення ціни. Крім того, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі, який містить постатейний перелік затрат на виконання робіт, є додатком до договору та його невід`ємною частиною. За відсутності цих умов ціну може встановити суд на основі звичайно застосовуваних за аналогічні роботи цін з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Таким чином, закріплене у ЦК України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір. При цьому консенсуальність договору підряду означає, що він визнається укладеним у момент одержання акцепту особою, що направила оферту. Відповідно до статті 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів установлюються в договорі підряду. Якщо в договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. При цьому в оферті та в акцепті щодо виконання підрядних робіт повинна бути чітко виражена воля осіб щодо істотних умов договору. Відповідно до частини третьої статті 12, частин першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За нормами ч.ч. 1, 2 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим кодексом. Згідно ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Статтею 89 ЦПК України, передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Досліджуючи надані докази (фотокопії електронних листів та розписок, скріншоти переписок, а також дорожні листи техніки), суд вважає, що позивачем не надано належних і допустимих доказів, що вони мають будь-яке відношення саме до земельної ділянки відповідача, оскільки сам представник позивача у позові зазначає, що рекультивація проводилася відносно трьох земельних ділянок. Також, суд вважає, що в п. 4 та п. 5 укладеного договору оренди від 21.02.2022 чітко вказано, що недоліків, які можуть перешкодити її ефективному використанню, та інших особливостей, які можуть вплинути на орендні відносини, немає. Contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem - слова договору повинні тлумачитися проти того, хто їх написав). Особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. Це правило застосовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які «не були індивідуально узгоджені» (no individually negotiated), але також щодо умов, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір «під переважним впливом однієї зі сторін» (under the diminant sinfluence of the party). За вимогами частини першої статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право в подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України від 02 жовтня 2012 року у справі № 23/236, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) закон покладає саме на замовника. З урахуванням викладеного, позовні вимоги про стягнення заборгованості за виконані роботи мають ґрунтуватись на належним чином укладеному договорі підряду. Проте такий договір між сторонами не укладався, а в матеріалах справи відсутня проектно-кошторисна документація та інші додатки до договору підряду, підписані саме обома сторонами даної цивільної справи, з чітким переліком видів робіт та їх орієнтовною вартістю, тому відсутні правові підстави для задоволення зустрічних позовних вимог. У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, то понесені судові витрати слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed