Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-03 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири [ADDRESS] в розмірі 17852,68 грн., а також стягнення заподіяної моральної шкоди в розмірі 20000 грн. В обґрунтування своїх вимог позивач покликається на те, що вона є власницею об`єкта житлової нерухомості квартири [ADDRESS] . Загальна площа квартири становить 77,7 м2, житлова площа становить: 29,5 м2. 20 лютого 2024 року її квартира була затоплена з квартири[ADDRESS] , яка належить відповідачці. 14 травня 2024 року між нею та судовим експертом Сапуновою Аллою Іванівною, було укладено договір № 29/24 на виконання судової будівельно-технічної експертизи об`єкта за адресою: [ADDRESS] . Вартість робіт, вказаних у цьому договорі, становила: 5 301, 68 гривень. Вказує, що вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття цієї квартири водою, станом на час проведення дослідження, може становити: 12551 (дванадцять тисяч п`ятсот п`ятдесят одну гривню), з врахуванням податку на додану вартість. Стверджує, що відповідачка категорично відмовляється добровільно відшкодовувати шкоду, завдану внаслідок залиття її квартири, свідомо уникає будь-якого конструктивного діалогу, не виходить на зв`язок, що свідчить про її недобросовісну поведінку та явне ігнорування своїх цивільно-правових обов`язків. Розмір завданої відповідачем, [PERSON] , матеріальної шкоди становить 17852,68 (сімнадцять тисяч вісімсот п`ятдесят дві гривні шістдесят вісім копійок), з яких 12551 (дванадцять тисяч п`ятсот п`ятдесят одна гривня) за вартість відновлювального ремонту квартири та 5301,68 (п`ять тисяч триста одна гривня шістдесят вісім копійок) за оплату послуг судового експерта. У судове засідання позивач та її представник не з`явилися. Згідно поданого клопотання представника позивача, просить розгляд справи проводити за її відсутності та без участі позивача. Зазначає, що позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задоволити. Відповідач у судове засідання не з`явилася, хоча повідомлялася про час та дату розгляду справи, заяву про перенесення розгляду справи та розгляд справи без її участі не подала, відзив на позов не подала. Представник відповідача Здолбунівської міської ради Рівненської області в судове засідання не з`явилася, подала до суду клопотання, якою просила розглянути справу без її участі. Враховуючи те, що у справі є достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін та враховуючи те, що представник позивача не заперечує проти заочного розгляду справи, відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши докази по справі, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування серія та номер: 474, виданий: 22.07.2022, видавник: приватний нотаріус Рівненського районного нотаріального округу Грабар О.А. та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер витягу: 305663719. Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 20 лютого 2024 року відбулось залиття квартири позивача. У Акті про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення №2 від 20.02.2024 року затвердженим директором ТзОВ «Перша Здолбунівська управляюча компанія» зазначається, що комісією було обстежено квартиру [ADDRESS] . Залиття відбулося з вищерозташованої квартири [ADDRESS] , через що в квартирі [ADDRESS] постраждали: стеля в кухні, меблі та стіна. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №29/24 від 05.06.2024 року вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] внаслідок затоплення квартири водою може становити 12551, 00 грн. Як вбачається з акта [PERSON] сплатила судовому експерту Сапуновій А.І. згідно з договором від 14 травня 2024 року №29/24 про проведення судової будівельно-технічної експертизи об`єкта, квартири [ADDRESS] 5301,68 грн. Загальний розмір майнової шкоди, завданий позивачам внаслідок затоплення квартири становить 17852,68 (сімнадцять тисяч вісімсот п`ятдесят дві гривні шістдесят вісім копійок), з яких 12551 (дванадцять тисяч п`ятсот п`ятдесят одна гривня) за вартість відновлювального ремонту квартири та 5301,68 (п`ять тисяч триста одна гривня шістдесят вісім копійок) за оплату послуг судового експерта. Відповідачем вказаний розрахунок не спростований, власних розрахунків з даного приводу суду не подано, а тому даний розрахунок судом приймається, як достовірний. Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Згідно частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно частини 2 статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Отже системний аналіз норм чинного законодавства щодо відшкодування шкоди свідчить про те, що предметом доказування у справі про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, є обставини щодо факту залиття квартири, особи-завдавача шкоди, причинного зв`язку між діями завдавача та наслідками у виді шкоди, вини завдавача шкоди у завданні збитків, розміру збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 р. № 76, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 р. за № 927/11207 (далі - «Правила»), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; дата аварії, її характер та причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття та про обсяг робіт для усунення його наслідків. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 р. № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи - прізвище, ім`я, по батькові - підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). З наведеного слідує, що на підтвердження позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди позивачі повинні надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття їх квартири з вини відповідачів, зокрема, комісійний акт, який складено із додержанням вищевказаних вимог Правил, у якому містяться відомості про факт залиття, винну особу, причини залиття, завдані пошкодження та обсяг робіт для їх усунення. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Факт залиття квартири, власником якої є позивач, підтверджується актом про залиття квартири позивача, якими встановлено, що заподіювачем шкоди виявлено власника квартири [ADDRESS] , оскільки джерело протікання води до квартири позивача мало початок саме з квартири відповідача. Таким чином, саме з вини відповідача, позивачу завдано матеріальної шкоди в розмірі 17852,68 грн, що документально підтверджено, тому позовні вимоги в частині стягнення такої шкоди підлягають задоволенню. Крім того, внаслідок затоплення позивачу було заподіяно моральну шкоду, яку остання оцінює в 20000,00 грн. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. При з`ясуванні фактів, з якими закон пов`язує відшкодування моральної шкоди, суд виходить з вимог ст. 1167 ЦК України, яка визначає підстави покладання обов`язку по відшкодуванню такої шкоди та обставини, які мають враховуватися при визначенні розміру відшкодування. Як передбачено п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31.03.1995 року з подальшими змінами та доповненнями, розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених позовних вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних та фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Відповідно до п. 9 зазначеної постанови: «Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості». Суд вважає розмір моральної шкоди заявленого позивачем є співмірним з нанесеними йому моральними стражданнями та, виходячи із засад виваженості, розумності та справедливості, суд дійшов висновку, що розмір моральної шкоди підлягає до стягнення з відповідача на користь позивача в розмірі 20000,00 грн. Згідно ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сплачений при подачі позову судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Outcome: approved