Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-10 00:00:00

У жовтні 2025 року [PERSON] (далі позивач, [PERSON] ), в інтересах якого діє представник адвокат Цвик М. В., звернувся до суду із зазначеною позовною заявою, у якій просив визначити йому додатковий строк 3 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з належної їй частки квартири [ADDRESS] та земельної ділянки (паю). До приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Спірідович Н. В. у встановлений законом строк з заявами про прийняття спадщини за законом у частині земельної ділянки звернулися відповідачі [PERSON] (батько позивача) та [PERSON] (дядько позивача), які є синами померлої. 07 березня 2023 року на підставі їх заяв нотаріусом заведена спадкова справа за № 23/2023 та в подальшому видано свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку, що належала померлій. У зв`язку з наявністю заповіту питання щодо квартири не вирішувалося. Позивач подав до нотаріуса заяву про прийняття спадщини за заповітом на частку квартири [ADDRESS] у вересні 2025 року, однак отримав відмову у зв`язку з пропущенням встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що з 27 серпня 2021 року він перебуває на військовій службі за контрактом. 23 квітня 2022 року, перебуваючи в Запорізькій області та беручи участь у бойових діях, потрапив у полон. Спочатку утримувався в Оленівській колонії Донецької області, а в подальшому був переведений до Борисоглєбської виправної колонії Воронезької області. Звільнений з полону 06 травня 2025 року. У зв`язку з перебуванням у полоні та неможливості вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, просить встановити додатковий строк тривалістю 3 місяці з дня набрання рішенням законної сили для реалізації цього права. Ухвалою від 01 грудня 2025 року Автозаводський районний суд міста Кременчука прийняв позовну заяву, відкрив провадження та призначив підготовче засідання, яке ухвалою від 11 лютого 2025 року закрив і призначив до розгляду по суті. Позивач у судове засідання не з`явився, його представник адвокат Цвик М. В. звернулася до суду з клопотанням про розгляд справи без її та позивача участі, позов підтримала та просила задовольнити. Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, звернулися до суду з заявами про розгляд справи без участі, позов визнали. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем,у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Суд установив, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми). [PERSON] є онуком [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження позивача та його батька, де в графі «мати» вказана [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з належної їй частки квартири [ADDRESS] та земельної ділянки (паю). Як убачається з матеріалів спадкової справи, приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Сіпірідович Н. В. 04 серпня 2023 видав [PERSON] та [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом на частку (кожному) земельної ділянки площею 9,9482 га, розташовану на території Салівської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області. Відповідно до заповіту, складеного 13 листопада 2018 року та посвідченого державним нотаріусом Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори Ільіїною Л. А., [PERSON] на випадок своєї смерті заповідає належну їй частку квартири [ADDRESS] , [PERSON] , [INFO] . Постановою приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Спірідович Н. В. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої [INFO] баби [PERSON] у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. На підтвердження причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини до матеріалів позовної заяви позивач долучив копії: військового квитка серії [NUMBER] , довідки № 34/К-927д від 15 травня 2025 року Служби безпеки України про те, що матрос [PERSON] , [INFO] в період із 23 квітня 2022 року по 06 травня 2025 року перебував в місцях несвободи внаслідок збройної агресії проти України; виписок із медичної карти стаціонарного хворого [PERSON] . Згідно з частинами першою, другою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними. Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року, у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16,від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22, від 20 березня 2024 року у справі № 545/1231/23. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, враховуючи обставини, на які посилався позивач, зокрема, факт перебування у полоні, та загальновідомі обставини, зокрема, запровадження в Україні воєнного стану 24 лютого 2022 року, суд дійшов висновку, що причини, вказані [PERSON] , є тими непереборними обставинами, які перешкоджали йому протягом шести місяців з часу відкриття спадщини звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. При цьому суд виходить із принципу «пропорційності», пов`язаного із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначене узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц, від 01 червня 2020 року у справі № 185/777/17, від 20 березня 2024 року у справі № 545/1231/23. Ураховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд вбачає наявність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його бабусі [PERSON] , строком у три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved