Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-03 00:00:00

Заявник [PERSON] звернувся до суду із заявою, відповідно до якої просить суд встановити факт його проживання разом з [PERSON] , [INFO] , однією сім`єю не менше ніж п`ять років до часу відкриття спадщини, яка відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] . В обгрунтування заяви зазначив, що [INFO] помер [PERSON] . За заявою [PERSON] від 09.01.2025 року Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою у Спадковому реєстрі зареєстровано спадкову справу за номером 73490003 (номер у нотаріуса 7П/2025). До своєї смерті [PERSON] постійно проживав за адресою: [ADDRESS] . Зазначена квартира була приватизована заявником та його матір`ю - [PERSON] , у 1999 році. Мати заявника, [PERSON] , 08.08.1987 року уклала шлюб з [PERSON] , який з того часу проживав разом з заявником та його матір`ю однією сім`єю за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] померла [INFO] . На випадок своєї смерті вона склала заповіт, згідно якого усе своє майно заповідала своєму чоловікові - [PERSON] .. Заповіт зареєстрований в реєстрі № 5-49. [PERSON] не заявляв про відмову від спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , а відтак до спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , входить частка квартири [ADDRESS] , яка належала [PERSON] за її життя. Заявник після смерті [PERSON] , у встановленому законом порядку, звернувся до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON] .. Натомість державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори 25.03.2025 року прийняв постанову № 283/02-31/П про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій надав роз`яснення, що для видачі [PERSON] свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилася після смерті [PERSON] , немає підстав у зв`язку з відсутністю документального підтвердження родинних відносин та інших відносин для встановлення будь-якої черги спадкування. З огляду на положення ст. 1264 ЦК України та надані державним нотаріусом у постанові № 283/02-31/П від 25.03.2025 року, роз`яснення вбачається, що для оформлення спадщини, яка відкрилася внаслідок смерті [PERSON] , заявнику необхідно документально підтвердити факт проживання з ним однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, що й стало підставою для його звернення до суду з цією заявою. Ухвалою суду від 05.06.2025 року відкрито провадження в справі в порядку окремого провадження, справу призначено до судового розгляду, задоволено клопотання заявника про витребування доказів. Ухвалою суду від 05.08.2025 року задоволено клопотання заявника про залучення заінтересованої особи Харківської міської ради. 11.09.2025 року від Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори на виконання ухвали суду від 05.06.2025 року надійшли витребувані судом документи. Ухвалою суду від 26.01.2026 року задоволено клопотання заявника про залучення у якості заінтересованої особи [PERSON] . У судовому засіданні заявник [PERSON] підтримав заяву у повному обсязі, просив її задовольнити, надав суду пояснення, аналогічні викладеним у заяві. Зазначив, що [PERSON] був чоловіком його матері та його відчимом. Вони разом проживали за адресою : [ADDRESS] , мали спільне господарство та бюджет, взаємні права та обов`язки. Зазначену квартиру заявник разом із матір`ю приватизували, він є співвласником квартири. Мати склала заповіт на свою частину квартири на користь чоловіка, а на випадок смерті [PERSON] , на користь його (заявника) доньки. Після смерті матері та відчима, він займався їх похованням та прийняв спадщину. Його донька [PERSON] (у шлюбі [PERSON] ) проживає за кордоном приблизно 9 років, спадщину не прийняла. Представник заінтересованої особи Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи були сповіщені належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Подали до суду клопотання про залишення заяви без розгляду, оскільки вважали зі змісту заяви вбачається спір про право. Суд не погоджується із завленним клопотанням, вважає, що воно не підлягає задоволенню, так як із даної справи не вбачається спору про право, враховуючи прийняття спадщини заявником, як спадкоємцем 4 черги, та відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину. Заявник є співвласником зазначеної квартири, постійно в ній проживає та зареєстрований, а визнання спадщини відумерлою можливо лише у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття (ст. 1277 ЦК України). 04.03.2026 року на адресу суду надійшла заява від заінтересованої особи [PERSON] про розгляд справи за її відсутності. Суд, вислухавши пояснення заявника, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що має юридичне значення. У ході судового розгляду встановлено, що згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення Згідно до ч.2 ст.3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Згідно вимог ч. 4 ст.3 СК України сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Сім`я розглядається як соціальний інститут і водночас як союз конкретних осіб. Сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, що й є ознаками сім`ї. В судовому засіданні встановлено, що заявник [PERSON] є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . 08.08.1987 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб Серії [NUMBER] . Судом встановлено, що заявник [PERSON] є сином [PERSON] та пасинком [PERSON] . Відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 06.01.1999 року, реєстраційний № [NUMBER] , [PERSON] та заявнику [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] . 26.03.2013 року [PERSON] склала заповіт, відповідно до змісту якого належну їй на праві особистої власності частину квартири [ADDRESS] , заповіла [PERSON] , [INFO] , а якщо [PERSON] помре до відкриття спадщини, не прийме її або відмовиться від її прийняття, заповіла [PERSON] , [INFO] . Заповіт зареєстрований в Спадковому реєстрі за №54300387. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] . Відповідно до повідомлення заступника завідувача Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори О.Хлистун від 19.01.2026 року, згідно з відомостями зі Спадкового реєстру спадкова справа після [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Судом встановлено, що на час смерті [PERSON] в квартирі за адресою: [ADDRESS] , були зареєстровані та проживали [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується довідкою з місця мешкання, тобто [PERSON] , який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, після смерті дружини у вигляді частини вказаної квартири, але свої спадкові права не оформив. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] . Як вбачається з лікарського свідоцтва про смерть №975 від 17.09.2024 року, [PERSON] помер у віці 83 роки, причина смерті Діабетична гангрена правої стопи. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з частини квартири [ADDRESS] , яку він фактично прийняв після смерті дружини за заповітом від 26.03.2013 року. Згідно дослідженої копії спадкової справи № 7П/2025, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , судом встановлено, що 09.01.2025 року [PERSON] звернувся із заявою про прийняття спадщини. Заповіту [PERSON] не залишав. Інші спадкоємці, зокрема спадкоємець за заповітом [PERSON] - [PERSON] , до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталась. Судом встановлено, що відповідно до довідок з Реєстру територіальної громади м.Харкова про зареєстрованих у житловому приміщені осіб від 15.12.2021 року, станом на 15.09.2024 року за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані [PERSON] та [PERSON] , який зареєстрований в даній квартирі з 10.07.1991 року. На підтвердження факту постійного проживання заявника [PERSON] з [PERSON] за адресою [ADDRESS] , заявником надано копію договору укладеного між [PERSON] та КП «Комплекс з вивозу побутових відходів» про надання послуг за вищезазначеною адресою, копії квитанцій за оплату цих послуг, з яких вбачається що нарахування здійснювались на 2-х осіб, також копії квитанцій КП «ХТМ», та платіжні інструкції за період з 02.2023-05.2023, Акт пломбування (роз пломбування побутових лічильників газу) від 08.03.2023 року за адресою [ADDRESS] . Відповідно до якого вбачається, що у присутності споживача [PERSON] 08.03.2023 року проведено пломбування лічильника. Договір на зберігання вузла обліку природного газу, Акт прийому-передачі обліку природного газу на відповідальне зберігання, Акт обстеження системи теплоспоживання житлового приміщення на ім`я [PERSON] . 09.01.2025 року [PERSON] звернувся до Відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 25.03.2025 року [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій та роз`яснено, що для видачі свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилася після смерті [PERSON] , немає підстав у зв`язку з відсутністю документального підтвердження родинних відносин та інших відносин для встановлення будь-якої черги спадкування. Заінтересована особа [PERSON] (раніше [PERSON] ) до органів нотаріату, надала заяву про відмову від прийняття належної їй частки спадкового майна, що залишилась після смерті бабці [PERSON] , відмовилась на користь - [PERSON] , [INFO] . Заява посвідчена 30.01.2026 року, [PERSON] , віцеконсулом Генерального консульства України у м.Кракові. Допитані у судовому засіданні у якості свідків [PERSON] , [PERSON] , які є сусідами заявника, повідомили, що заявника знають з дитинства, він проживав в квартирі за адресою: [ADDRESS] , разом із матір`ю та відчимом, доглядав їх, допомагав, після смерті займався їх похованням, вони постійно бачать заявника за вказаною адресою. З урахуванням наведеного, у суду не має підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість досліджених доказів та фактів, повідомлених свідками. Даних про їх заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним доказам у справі, крім того, судом було встановлено, що заявник є співвласником вказаної квартири та зазначена квартира є його зареєстрованим в установленому порядку місцем мешкання з 1991 року. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи законних інтересів. Статтею 16 ЦК встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Особа вільна у виборі способу способів захисту цивільних прав судом. Суд, згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим законом випадках. Згідно ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі N 644/6274/16-ц (провадження N 14-283цс18) вказано, що "згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 3 червня 1999 року N 5-рп/99 обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки". Встановлення факту постійного проживання заявника з вітчимом наддасть йому підстави для реалізації свого права на спадкування. Забезпечивши повний та всебічний розгляд справи, проаналізувавши доводи сторін, дослідивши та оцінивши всі докази у справі, в тому числі показання свідків, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку про те, що заявник належними та допустимими доказами довів та підтвердив, що на час смерті вітчима [PERSON] , він постійно проживав з ним у квартирі [ADDRESS] , не меньше п`яти років до відкриття спадщини. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви про встановлення факту постійного проживання на час відкриття спадщини [PERSON] , який помер [INFO] , однією сім`єю із пасинком [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] .

Outcome: approved