Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-08 00:00:00

Керівник Чортківської окружної прокуратури Тернопільської обласної прокуратури Марцун М.І., в особі Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, Управління Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Тернопільській області, Мельнице-Подільської селищної ради , звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що в ході кримінального провадження №12023216120000098, відомості про яке було внесено до ЄРДР 14.09.2023р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, встановлено, що о 00.30 год 14.09.2023 року [PERSON] та [PERSON] на річці Дністер біля с. Горошова Чортківського району Тернопільської області здійснювали незаконний вилов риби забороненим знаряддям острогою, при цьому незаконно вилучили біоресурси - Судака в кількості 13 особин, Коропа (сазан) в кількості 2 особин, Головень в кількості 3 особин, чим завдали шкоди на суму 468306, 06 грн. 28 грудня 2023 року постановою старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 (м.Борщів) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області кримінальне провадження №12023216120000098 закрито у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. При цьому, оскільки було встановлено, що в діях відповідачів наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відповідні матеріалі скеровано до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Тернопільській області для вирішення питання про притягнення їх до адміністративної відповідальності. Поряд з тим, на момент виявлення події, що мало місце 14.09.2023р., працівниками Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Тернопільській області відносно кожного з відповідачів окремо було складено протоколи про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КУпАП. Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №000092 від 14 вересня 2023 року зафіксовано, що 14 вересня 2023 року о 00 год. 30 хв. [PERSON] разом із [PERSON] на річці Дністер загальнодержавного значення біля с. Горошова Чортківського району Тернопільської області, проводив лов риби забороненим колючим знаряддям лову - острога та виловив рибу виду судак звичайний в кількості 6 шт., виду сазан (короп) в кількості 1 шт., виду головень в кількості 2 шт., загальною вагою 4 кг, чим грубо порушив вимоги ст.ст.52-1, 63 ЗУ "Про тваринний світ", п.п. 1 п.1 розділу ІV Правил любительського та спортивного рибальства. Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №000093 від 14 вересня 2023 року зафіксовано, що 14 вересня 2023 року о 00 год. 30 хв. [PERSON] разом із [PERSON] на річці Дністер загальнодержавного значення біля с.Горошова Чортківського району Тернопільської області, проводив лов риби забороненим колючим знаряддям лову острога та виловив рибу виду судак звичайний в кількості 7 шт., виду сазан (короп) в кількості 1 шт., виду головень в кількості 1 шт., загальною вагою 4,850 кг, чим грубо порушив вимоги ст.ст.52-1, 63 ЗУ "Про тваринний світ", п.п. 1 п.1 розділу ІV Правил любительського та спортивного рибальства. 14.09.2023 під час проведення огляду місця події вилучено: два заборонені знаряддя для вилову риби остроги, висотою 150 см та 223 см; човен дерев`яний оббитий бляхою двжиною 3,50м. та шириною 115см. зеленого кольору, два металевих весла, один ліхтар марки «Emergency LED Searchligt» червоно-чорного кольру, один ліхтар без надписів червоно-чорного кольору, рибини в кількості 18 (вісімнадцять) штук, з них: 13 (тринадцять) екземплярів виду «Судак звичайний», 3 (три) екземпляри виду «Клень (Головень)» та 2 (два) екземпляри виду «Короп (Сазан)». Постановою Борщівського районного суду Тернопільської області від 15.03.2024 провадження у справі №594/240/24 про адміністративне правопорушення щодо [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито за закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП. Постановою Борщівського районного суду Тернопільської області від 15.03.2024 року провадження у справі №594/241/24 про адміністративне правопорушення щодо [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито за закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП. Що є нереабілітуючою підставою для закриття провадження, а отже, завдані відповідачми збитки підлягають відшкодуванню. Згідно висновку судової інженерно екологічної експертизи Тернопільського відділення КНДІСЕ № 992/23-22 від 20.12.2023 встановлено, що у грошовому еквіваленті розмір шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природнозаповідний фонд внаслідок незаконного вилову риби, а саме, рибин в кількості 18 штук з них: 13 екземплярів виду судак звичайний, 3 екземпляри виду клень (головень) та 2 екземпляри виду короп, які були виловлені на річці Дністер в адмінмежах с. Горошова Чортківського району Тернопільської області становить 468306,06 грн. Уповноваженими органами не здійснювався захист інтересів держави у спірних правовідносинах, тому вказане свідчить про неналежне здійснення повноважень та вжиття заходів щодо захисту економічних інтересів держави, що і стало підставою для звернення керівника окружної прокуратури з даним позовом до суду в інтересах держави відповідно до вимог ст.23 ЗУ «Про прокуратуру». За таких підстав прокурор просив стягнути з [PERSON] та [PERSON] на користь держави шкоду, завдану порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в сумі 468306,06 грн. Ухвалою Борщівського районного суду Тернопільської області від 30 травня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження з призначенням у такій підготовчого судового засідання та запропоновано відповідачам протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії ухвали надіслати відзив на позовну заяву. Як слідує з наявних у справі поштових повідомлень ухвалу суду від 30.05.2025р., позовну заяву та додані до такої документи, відповідачі [PERSON] та [PERSON] отримали кожен особисто 05.06.2025р. 26.06.2025 від представника позивача Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Тернопільській області Крисько В.Г. через систему електронний суд надійшла письмова заява, в якій просив справу розглядати за його відсутності, позов задоволити. 19.08.2025р. до суду представником [PERSON] адвокатом Когут О.В. подано відзив на позов, відповідно до якого у задоволенні позову просив відмовити. Вважає, що вина [PERSON] та [PERSON] не доведена, оскільки в справі наявна постанова Борщівського районного суду від 15 березня 2024 року, яка стосується лише [PERSON] та немає відношення до відповідача [PERSON] . Постанова суду відносно відповідача [PERSON] в матеріалах справи взагалі відсутня. Представник відповідача зазначив, якщо така постанова існує, вона не є належним доказом в адміністративній справі, так як суд при її розгляді не встановлював наявність чи відсутність вини [PERSON] , а закрив провадження за закінченням строків притягнення до відповідальності. Крім цього, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження встановлення збитків. В матеріалах справи наявний лист Управління Державного агентства з розвитку міліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Тернопільській області від 10.01.2025 року відповідно до якого спричиненні [PERSON] , збитки у суму 30 413,00 грн не відшкодовано, тобто це є шкода, яка була визначена за вилов ним риби судак звичайний в кількості 6 шт., риби сазан (короп) в кількості 1 шт. та головень в кількості 2 шт. Щодо збитків спричинених [PERSON] в позові не зазначено нічого. Розмір завданої шкоди було визначено на підставі постанови МК України № 1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Вказана постанова втратила чинність б жовтня 2023 року, тобто вона була чинною станом на 14.09.2023 року. Згідно вказаної постанови в разі доведеності вини [PERSON] та [PERSON] шкода становить 58 837 грн. На даний час діє постанова КМУ № 1042 від 29.03.2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів». Однак розмір такс не змінився. Із матеріалів справи не вбачається, звідки взялась шкода у сумі 468 306,06 грн. При цьому позивач посилається на лист Інституту рибного господарства України № 710-09/23 від 19.09.2023 року та на висновок судової інженерно-екологічної експертизи від 20.12.2023 року. Проте вказані документи до позовної заяви не долучено, сторона захисту позбавлена можливості ознайомитись з ними та надати їм правову оцінку, відповідно до такс шкода становить 58 837 грн. Як вбачається зі змісту позовної заяви такі документи наявні у позивача, а тому вони мали бути долучені до позову разом із таким. Надалі позивач позбавлений можливості це зробити, а в разі намагання долучити їх до справи, то сторона відповідача [PERSON] заперечуватиме у цьому на підставі ст. 83 ЦПК України. Тому, посилаючись на викладене у відзиві просив у задоволенні позовних вимог до [PERSON] відмовити в повному обсязі. Інших заяв, клопотань від сторін не надходило. Ухвалою Борщівського районного суду Тернопільської області від 18 вересня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено таку до розгляду по суті. До початку судового розгляду 10 листопада 2025 року від позивача надійшло клопотання, в якому просив встановити додатковий строк для подання доказів, які при подачі позову до суду не були подані, у зв`язку із неналежним завантаженням файлів через неналежну роботу Електронного Суду та збої в роботі інтернет-провайдера, та долучити до матеріалів справи письмові докази, а саме матеріали кримінального провадження №12023216120000098. 11 листопада 2025 року від представника відповідача адвоката Когут О. В. надійшло письмове заперечення щодо задоволення клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, в якому просив суд відмовити у задоволенні клопотання оскільки докази не подані у встановлений законом строк, а підстави, якими позивач обґрунтовує поважність не надання доказів є безпідставними та необґрунтованими. В судове засідання відповідач [PERSON] не прибув, хоча про час та місце проведення такого повідомлявся у визначеному законом порядку. Причини неприбуття не повідомив, будь-яких заяв, клопотань з даного приводу суду не подав. Позивач - керівник Чортківської окружної прокуратури Марцун М. І. в судовому засіданні позов, з підстав наведених у такому, підтримав повністю та просив задоволити. Представник відповідача [PERSON] адвокат Когут О. В. в судовому засіданні позов не визнав, просив в задоволенні такого відмовити, виходячи з обставин, викладених у відзиві на позов. За таких обставин, заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як встановлено судом, сектором дізнання відділення поліції №1 (м. Борщів) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області здійснювалось досудове розслідування кримінального провадження №12023216120000098 від 14.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом. В ході досудового розслідування встановлено, що [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , жителі с. Горошова Чортківського району Тернопільської області в період 13.09.2023 з 22.00 год по 00.30 год 14.09.2023 займалися незаконним виловом риби в кількості 18 (вісімнадцять) штук, з них: 13 (тринадцять) екземплярів виду «Судак звичайний», 3 (три) екземпляри виду «Клень (Головень)» та 2 (два) екземпляри виду « [ADDRESS] » на річці Дністер забороненими знаряддями, а саме острогами. Зокрема, [PERSON] виловив рибу виду судак звичайний в кількості 6 шт., виду сазан (короп) в кількості 1 шт., виду головень в кількості 2 шт., загальною вагою 4 кг,; [PERSON] виловив рибу виду судак звичайний в кількості 7 шт., виду сазан (короп) в кількості 1 шт., виду головень в кількості 1 шт., загальною вагою 4,850 кг. Обставини щодо вчинення [PERSON] та [PERSON] незаконного вилову риби в ході досудового розслідування встановлено, крім іншого, на підставі показів свідків [PERSON] , [PERSON] , даних отриманих за результатами проведення на місці події дізнавачем невідкладних дій щодо фіксації доказів. Відповідно до акту зважування риби від 14.09.2023, складеного заступником начальника ВОВБ «Рибний патруль» Гатала А.А. вбачається, що вага виловленої [PERSON] риби становить 4850 кг, виловленої [PERSON] становить 4 кг. Шкода завдана [PERSON] та [PERSON] незаконним виловом риби в ході досудового розслідування встановлена на підставі інформації інституту рибного господарства від 04.10.2023 р., даних висновку експерта №992/23-22 від 20.12.2023 року, згідно якого шкода заподіяна порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного, вилову риби, а саме, рибин в кількості 18 (вісімнадцять) штук, з них: 13 (тринадцять) екземплярів виду судак звичайний, 3 (три) екземпляри виду клень (головень) та 2 (два) екземпляри виду короп звичайний, які були виловлені на річці Дністер в адмінмежі с. Горошова Чортківського району Тернопільській області становить 468 306 (чотириста шістдесят вісім тисяч триста шість) грн 06 коп. Дані обставини встановлені органом досудового розслідування, відображені у постанові від 28 грудня 2023 року старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 (м.Борщів) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області, якою кримінальне провадження №12023216120000098 закрито у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, в діях [PERSON] та [PERSON] . При цьому, оскільки було встановлено, що в діях останніх наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відповідні матеріалі скеровано до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Тернопільській області для вирішення питання про притягнення їх до адміністративної відповідальності. Постанова органу дізнання на момент розгляду справи судом є чинною. Обставини кримінального правопорушення, встановлені органом досудового розслідування, жодною з сторін не оспорювалися докази щодо зворотнього суду не надано. З огляду на що, суд приходить до висновку про доведеність факту того, що [PERSON] та [PERSON] о 00.30 год 14.09.2023 року на річці Дністер біля с. Горошова Чортківського району Тернопільської області здійснювали незаконний вилов риби забороненим знаряддям острогою, при цьому незаконно вилучили біоресурси - Судака в кількості 13 особин, Коропа (сазан) в кількості 2 особин, Головень в кількості 3 особин, чим завдали шкоди на суму 468306, 06 грн. При цьому, суд не приймає та відхиляє твердження зі сторони відповідача [PERSON] в тій частині, що оскільки після закриття кримінального провадження стосовно нього відповідальними особами не було складено адміністративний протокол про вчинення правопорушення за ч. 4 ст. 185 КУпАП, а провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 185 КУпАП на підставі протоколу від 14.09.2023р. закрито судом за спливом строку, передбаченого ст. 38 КУпАП, то підстави для стягнення з нього шкоди відсутні. Такий висновок суд обгрунтовує і тим, що позивач посилається не на обставини, встановлені в ході здійснення провадження у справі про вчинення адміністративного правопорушення, а на дані та обставин, які були встановлені органом дізнання в межах кримінального провадження, та які жодна з сторін не оспорювала. Поряд з тим, як слідує зінформації Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Тернопільській області № 1-4-9/154-25 від 18.02.2025, завданий збиток Державі під час вчинення на річці Дністер загальнодержавного значення біля с. Горошова Чортківського району, протиправного вилову риби відповідачами не відшкодовано. Пунктом 3 ч.1 ст. 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч.3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абз. 2 ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»). Про те, що уповноваженим органом у справі не здійснюється захист інтересів держави у даних спірних правовідносинах, свідчить той факт, що Управлінням Державного агентства рибного господарства у Тернопільській області до сьогодні не вжито заходів щодо стягнення із відповідачів шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в сумі 468306,06 гривень. Тому, даний позов пред`являється Чортківською окружною прокуратурою в інтересах Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Тернопільській області, як спеціально уповноваженого органу державного контролю у вказаній сфері, а спричинена державі шкода підлягає зарахуванню на зазначений єдиний розподільчий казначейський рахунок. Ст. 6 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста. Відповідно до ст. 10 вищевказаного Закону сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Ст. 33 даного Закону передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Відповідно до ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Зазначені положення закону кореспондуються із ст. 13 Конституції України. В даному випадку адміністративне правопорушення відповідачами було вчинене на річці Дністер загальнодержавного значення біля с.Горошова Чортківського району Тернопільської області, а тому сума збитку, завданого відповідачами навколишньому природному середовищу, підлягає сплаті на спеціальний рахунок місцевого бюджету Мельнице-Подільської селищної ради. Відповідно до додатку до розпорядження Кабінету Міністрів України «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Тернопільської області» від 12.06.2020 № 724-р до Мельнице - Подільської територіальної громади (код населеного пункту адміністративного центру територіальної громади згідно з КОАТУУ 6120855400) зокрема належить Горошівська територіальна громада. Відповідно до приписів ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища, у тому числі, за рахунок грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у результаті господарської та іншої діяльності, утворюються Державний та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди. У зв`язку із цим, Мельнице-Подільська селищна рада виступає у даній справі як позивач. Відповідно до положень ч.3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. Поряд із цим, Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Тернопільській області повідомило про відсутність асигнувань із державного бюджету на сплату судового збору, а відтак відсутністю можливості самостійно заявити позов до відповідача для стягнення завданих державі збитків під час вчинення адміністративного правопорушення. Також, згідно інформації Мельнице - Подільської селищної ради від 09 квітня 2025 року №151, кошти за кодом доходу 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності» від відповідачів на рахунок Мельнице-Подільської селищної ради не надходили. Викладені обставини свідчать про наявність у керівника Чортківської окружної прокуратури права на вжиття заходів представницького характеру на захист інтересів держави в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Згідно з ч.6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Так, відповідно до ч. 1 ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно з ч.1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч.4 ст.63 Закону України «Про тваринний світ»). За даними судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні №12023216120000098 №992/23-22 від 20.12.2023 року встановлено, що шкода заподіяна порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного, як встановлено слідством, вилову рибу, а саме, рибин в кількості 18 (вісімнадцять) штук, з них: 13 (тринадцять) екземплярів виду судак звичайний, 3 (три) екземпляри виду клень (головень) та 2 (два) екземпляри виду короп звичайний, які були виловлені на річці Дністер в адмінмежі с. Горошова Чортківського району Тернопільській області становить 468 306 (чотириста шістдесят вісім тисяч триста шість) грн 06 коп. Відповідно до ст. 13 Конституції України, ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно з ч.1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на природні ресурси (ч.1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Згідно з п. «ї» ч.1 ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Зазначені положення закону кореспондуються із ст. 13 Конституції України. Ст. ст. 27, 34 Закон України «Про тваринний світ», користувачі об`єктів тваринного світу зобов`язані використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань. У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до п. 9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 №1126, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом (далі - правила рибальства), які затверджуються Мінекоенерго за поданням Держрибагентства. Таким чином, в діях відповідачів наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, між його діями і спричиненою шкодою існує взаємозв`язок, а також наявна вина, що є підставою для цивільних правовідносин. Відповідно до статті 66 Конституції України - кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі та відшкодовувати завдані ним збитки. Частиною 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно із ч. 1 ст. 69 зазначеного Закону, шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації у повному обсязі. Частиною 2 статті 10 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до положень ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено утворення місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Згідно з п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. При цьому п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином шкода, завдана навколишньому природному середовищу, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Відтак, приймаючи до уваги, що між протиправними діями відповідачів та шкодою, завданою навколишньому природному середовищу, є прямий причинний зв`язок, суд вважає, що прокурором доведено наявність правових підстав для стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь держави шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, на спеціальний рахунок місцевого бюджету Мельнице Подільської селищної ради Чортківського району Тернопільської області у сумі 468306,06 грн. За таких підстав, враховуючи, що відповідач [PERSON] відзиву на позов та доказів на спростування доводів прокурора не надав. Дослідивши наявні у справі докази, оцінивши їх кожний окремо та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд доходить висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Розмір шкоди, яка підлягає стягненню з кожного з відповідачів окремо, суд визначає відповідно до кількості незаконно виловлених ними об`єктів. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частина 1 ст.141 ЦПК України визначає, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, при зверненні до суду з даним позовом Чортківська окружна прокуратура сплатила судовий збір у сумі 5619,67 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №1052 (внутрішній номер 422014212) від 08 травня 2025 року та платіжною інструкцією №1053 (внутрішній номер 422014213) від 08 травня 2025 року. Відтак з урахуванням вказаних норм закону сплачений судовий збір підлягає стягненню з відповідачів на користь Чортківської окружної прокуратури Тернопільської області.

Outcome: approved