Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-04 00:00:00

27.01.2026 від ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР" через підсистему "Електронний суд" до суду надійшла позовна заява до [PERSON] з наступними вимогами: стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за договором № 977453 від 23.09.2021 у розмірі 17 092 грн 32 коп.; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у розмірі 2 662 грн 40 коп., а також понесені витрати на правову допомогу у розмірі 9 000 грн 00 коп. На обґрунтування позовної заяви зазначено, що 23.09.2021 між ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ" та [PERSON] було укладено договір № 977453, згідно з умовами якого відповідач отримала 5 000 грн 00 коп., базова процентна ставка (фіксована) - 2,00 % яка нараховується з другого дня користування позикою до дати повернення позики. Договір укладено в електронній формі в порядку визначеному статтею 12 Закону України "Про електронну комерцію". Відповідно до Договору Позичальник до моменту підписання Договору вивчив цей Договір та Правила надання грошових коштів у позику (на умовах повернення позики в кінці строку позики), що розміщені на сайті https://mycredit.ua/ua/documents-license/ (надалі "Правила"), їх зміст, суть, об`єм зобов`язань Сторін та наслідки укладення цього Договору, а також зазначена в Правилах процедура і наслідки оформлення Позичальником подовження строку користування позикою (пролонгація) або застосування автопролонгації, йому зрозумілі. Відповідно до п. 6.5. Правил надання грошових коштів у позику ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ" (на умовах повернення позики в кінці строку позики) у разі неповернення/повернення не в повному розмірі/несвоєчасного повернення Позики та процентів, Позичальнику на таку неповернуту Позику (або її частину) Товариство має право нараховувати Проценти у розмірі, передбаченому Договором позики, за кожний день понадстрокового користування Позикою (або її частиною), починаючи з першого дня такого понадстрокового користування та закінчуючи днем повернення Позики (або її частини) та Процентів, але в будь-якому випадку не більше 90 календарних днів. Позичальник розуміє та погоджується з тим, що нарахування Процентів на Позику (або її частину) за понадстрокове користування Позикою за Договором позики не є штрафом, пенею чи будь-якою іншою штрафною санкцією в розумінні чинного законодавства, а застосовується виключно в якості процентної ставки на Позику за понадстрокове користування. Підписанням договору відповідач підтвердив, що він ознайомлений з усіма його істотними умовами та йому була надана вся інформація, передбачена вимогами чинного законодавства. Таким чином, відповідач здійснив дії, спрямовані на укладання договору шляхом заповнення заяви про надання (отримання) кредиту на сайті, з введенням коду підтвердження, який є одноразовим ідентифікатором на підписання електронного договору, та зазначенням інформації щодо реквізитів банківської картки, на рахунок якої, в подальшому, Кредитодавцем було перераховано грошові кошти у розмірі, встановленому Договором. Кредитодавець свої зобов`язання за договором № 977453 укладеним 23.09.2021 з [PERSON] виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредитні кошти в порядку та на умовах передбачених договором. 25.01.2022 було укладено договір № 25/01/2022/1 відповідно до якого ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ" відступило на користь ТОВ "ВЕРДИКТ КАПІТАЛ" права вимоги за кредитними договорами до позичальників, в тому числі за договором № 977453. 10.01.2023 було укладено договір № 10-01/2023 відповідно до якого ТОВ "ВЕРДИКТ КАПІТАЛ" відступило на користь ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР" права вимоги за кредитними договорами до позичальників, в тому числі за договором № 977453. Таким чином, ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР" наділено правом вимоги до відповідача за договором № 977453. На цей день заборгованість за договором відповідачем не погашається, проценти за користування кредитними коштами не сплачуються, у зв`язку з чим у відповідача обліковується прострочена заборгованість за кредитним договором № 977453 від 23.09.2021 у розмірі 17 092 грн 32 коп., яка складається з: заборгованість за основним зобов`язанням (за тілом кредиту) - 5 000 грн 00 коп.; заборгованість за нарахованими процентами на дату відступлення права вимоги - 12 000 грн 00 коп., три відсотки річних - 12 грн 32 коп., інфляційні збитки - 80 грн 00 коп. Невиконання відповідачем умов кредитного договору стало підставою для пред`явлення в суді цього позову. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 09.02.2026 прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду на 05.03.2026. 28.01.2026 та 11.02.2026 від відповідача [PERSON] надійшли пояснення, де вона зазначила, що позивачем пропущено строк позовної давності, кредит надавався строком на 30 днів з можливістю пролонгації. Вважала, що останній платіж за кредитом мав бути 23.02.2022. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 Цивільного кодексу України). Також, зазначила, що у разі неналежного виконання позичальником зобов`язань за договором, позовна давність за вимогами кредитора про повернення кредитних коштів та процентів за користування кредитом, повернення яких відповідно до умов договору визначено періодичними щомісячними платежами, повинно обчислюватися з моменту настання строку погашення чергового платежу. Просила відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, судовий розгляд здійснювати за її відсутності. 12.02.2026 від представника позивача [PERSON] надійшли заперечення на пояснення відповідача, де зазначено, що позовні вимоги мотивовані належним виконанням зобов`язань позивача за договором. Перебіг строку позовної давності за договором станом на дату подачі позовної заяви не настав, а позиція відповідача не відповідає вимогам чинного законодавства. Цивільним кодексом України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. ст. 256, 257 ЦК України). Статтею 264 Цивільного кодексу України визначено, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням корона вірусної хвороби (COVID-19)" № 540-ІХ від 30.03.2020 Перехідні та прикінцеві положення Цивільного кодексу України доповнено пунктом 12 наступного змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину". Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 в Україні запроваджено карантин, який продовжено на всій території України згідно з Постановами КМ № 392 від 20.05.2020, № 500 від 17.06.2020, № 641 від 22.07.2020, № 760 від 26.08.2020, № 956 від 13.10.2020, № 1236 від 09.12.2020, № 104 від 17.02.2021, № 405 від 21.04.2021, № 611 від 16.06.2021, № 855 від 11.08.2021, № 981 від 22.09.2021, № 1336 від 15.12.2021, № 229 від 23.02.2022, № 630 від 27.05.2022, № 928 від 19.08.2022, № 1428 від 23.12.2022 року до 30.04.2023 року. У постанові від 22.09.2022 по справі № 920/724/21 Верховний Суд зазначив про автоматичне продовження строків позовної давності пов`язане саме зі встановленням карантину на всій території України без будь-яких додаткових вимог та умов в аспекті їх продовження в силу закону. Таким чином, постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин, який тривав до 30 червня 2023 року. Відповідно до п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, чинного на момент звернення позивача до суду з позовом, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. 24 лютого 2022 року Законом України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено режим воєнного стану. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257 - 259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії (п.19 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). У цей же строк позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 УК України, а також від сплати неустойки (штрафи, пені) нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, які підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 01 липня 2023 року завершено дію карантину (Постанова КМУ № 651 від 27 червня 2023 року), однак строки стягнення заборгованості по кредитах, які настали в період з 11 березня 2020 року продовжуються до закінчення дії воєнного стану в Україні та тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Враховуючи, що до введення воєнного стану загальний строк позовної давності не минув, на момент звернення позивача до суду з позовом діяв правовий режим воєнного стану, а відповідно, позовна заява подана в межах строку позовної давності. Отже, законодавцем з метою забезпечення визначеного Конституцією України права на доступ до суду передбачено продовження на період дії воєнного стану строку, протягом якого особа може реалізувати своє право на звернення до суду з метою захисту своїх прав та інтересів. Тобто загальна позовна давність, перебіг якої припав на період дії в Україні правового режиму воєнного стану, продовжена законодавцем на період дії такого правового режиму. Водночас продовження строків свідчить, що їх перебіг, який відбувається у період дії воєнного стану, не зараховується при обчисленні. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 02.03.2026 від представника позивача Німченко А. Р. надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. 05.03.2026 належним чином повідомлені учасники справи в судове засідання не з`явилися. Представник позивача Німченко А. Р. надіслала заяву, в якій просила проводити судовий розгляд за її відсутності, позовні вимоги підтримала. Відповідач [PERSON] у додаткових поясненнях просила проводити судовий розгляд за її відсутності. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У цій справі суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи. Зважаючи на те, що всі належним чином повідомлені учасники справи в судове засідання не з`явилися, і це не перешкоджає розгляду справи по суті, судовий розгляд справи проведено за відсутності учасників справи на підставі наявних у суду матеріалів. При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. ст. 76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Даними договору позики № 977453 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою) від 23.09.2021, таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит (додатку № 1 до договору позики № 977453 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою від 23.09.2021), Правил надання грошових коштів у позику ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ", затверджених Директором ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ", наказ № 29/07/2021 від 29.07.2021, довідки директора ТОВ "ФК "ФІНЕКСПРЕС" від 17.11.2025 № КД-000086030/ТНПП щодо зарахування грошових коштів за договором, підтверджується, що 23.09.2021 між ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ" та [PERSON] укладено договір позики № 977453 на суму 5 000 грн 00 коп., на строк 30 днів (дата повернення позики 23.10.2021), базова процентна ставка з другого дня користування позикою до дати повернення позики (фіксована) - 2,00 %, знижена процентна ставка з другого дня користування позикою до дати повернення позики - 0,01 %, процентна ставка за понадстрокове користування позикою (її частиною) за день % (не застосовуються в період карантину) - 2,70 %, пеня (не застосовуються в період карантину) - 2,70 %, орієнтовна реальна річна процентна ставка - 1269,72 %, орієнтовна загальна вартість позики - 6 200 грн 00 коп. Відповідно п. 6.5. Правил надання грошових коштів у позику ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ" у разі неповернення/повернення не в повному розмірі/несвоєчасного повернення Позики та процентів, позичальнику на таку неповернуту Позику (або її частину) товариство має право нараховувати проценти у розмірі, передбаченому договором позики, за кожен день понадстрокового користування позикою (або її частиною), починаючи з першого дня такого понадстрокового користування та закінчуючи днем повернення позики (або її частини) та процентів, але в будь-якому випадку не більше 90 календарних днів. Позичальник розуміє та погоджується з тим, що нарахування процентів на позику (або її частину) за понадстрокове користування позикою за договором позики не є штрафом, пенею чи будь-якою іншою штрафною санкцією в розумінні чинного законодавства, а застосовується виключно в якості процентної ставки на позику за понадстрокове користування (а. с. 7-15). Право вимоги ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР" до [PERSON] щодо повернення заборгованості за договором позики № 977453 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою) від 23.09.2021 підтверджується: договором факторингу № 25/01/2022/1 укладеного 25.01.2022 між ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ" та ТОВ "Вердикт Капітал", та додатками до нього, реєстром боржників № 1 до договору факторингу № 25/01/2022/1 від 25.01.2022, витягом з реєстру боржників № 1 до договору факторингу № 25/01/2022/1 від 25.01.2022; договором № 10-01/2023 про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги, укладеного 10.01.2023 ТОВ "Вердикт Капітал" та ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР", та додатками до нього, реєстром боржників до договору № 10-01/2023 про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги від 10.01.2023 том № 2, реєстром боржників до № 10-01/2023 про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги від 10.01.2023 ( а. с. 24-58). Повноваження ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР" підтверджуються випискою Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, статутом товариства затвердженим протоколом загальних зборів учасників ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР" № 17/05-2023 від 17.05.2023, випискою з Національного банку України (а. с. 59-62). Згідно розрахунків заборгованості за договором позики № 977453 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою) від 23.09.2021, за відповідачем [PERSON] рахується заборгованість у розмірі 17 092 грн 32 коп., яка складається з: заборгованість за основним зобов`язанням (за тілом кредиту) - 5 000 грн 00 коп.; заборгованість за нарахованими процентами на дату відступлення права вимоги - 12 000 грн 00 коп., три відсотки річних - 12 грн 32 коп., інфляційні збитки - 80 грн 00 коп., нараховані по 23.02.2022 (а. с. 19-23). У відповідності з частиною 1 статті 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 1 статті 1056-1 Цивільного кодексу України передбачено, що розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. За загальними правилами, що випливають з положень статей 11-14, 202, 509, 525, 526, 546, 549, 550, 610, 614, 622-625 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки, виникають, зокрема, з договорів, і повинні належно виконуватися; позичальник зобов`язаний повернути кредитору усе заборговане на умовах, передбачених договором і законом, а кредитор управі вимагати виконання порушеного зобов`язання, стягнення неустойки; особа здійснює свої права та виконує цивільні обов`язки у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства, зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, зловживання правом не допускається; особа діє у цивільних відносинах вільно, на власний ризик і повинна діяти, в тому числі, вчиняючи правочин, добросовісно, розумно, передбачаючи наслідки. Позивачем надано докази виникнення між сторонами правовідносин у зв`язку з укладанням 23.09.2021 між ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ" та [PERSON] договору позики № 977453 № 977453 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою), та подальшими укладеними договорами факторингу та відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги, за умовами яких позивач набув право вимоги у цій справі, і наявності з боку відповідача невиконаних зобов`язань за цим договором. Так, розділом 6.5 Правил надання грошових коштів у позику ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ" передбачено, що у разі неповернення/повернення не в повному розмірі/несвоєчасного повернення Позики та процентів, позичальнику на таку неповернуту Позику (або її частину) товариство має право нараховувати проценти у розмірі, передбаченому договором позики, за кожен день понадстрокового користування позикою (або її частиною), починаючи з першого дня такого понадстрокового користування та закінчуючи днем повернення позики (або її частини) та процентів, але в будь-якому випадку не більше 90 календарних днів. ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ" зобов`язання виконало у повному обсязі, а відповідач, всупереч викладеним у договорі позики умовам, в установлені терміни не повернув належні до сплати грошові суми, тим самим порушив встановлений графік обов`язкових платежів. Матеріалами справи підтверджується, що у підписаному позичальником договорі визначені тип та розмір процентних ставок плати за користування кредитом: базова процентна ставка з другого дня користування позикою до дати повернення позики (фіксована) - 2,00 %, процентна ставка за перший день користування позикою - 23,71 %, знижена процентна ставка з другого дня користування позикою до дати повернення позики - 0,01 %, процентна ставка за понадстрокове користування позикою (її частиною) за день % (не застосовуються в період карантину) - 2,70 %, пеня (не застосовуються в період карантину) - 2,70 %. Отже, нарахування відсотків відповідачу здійснено відповідно до умов договору. Відповідач [PERSON] заперечувала проти позовних вимог. Вважала, що позовну заяву подано після спливу строку позовної давності. Просила відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог. Щодо застосування строків позовної давності, суд зазначає наступне. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Відповідно до п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID - 19, спричиненої корона вірусом SARS-CоV-2" на всій території України встановлено карантин з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року, дія якого постановами Кабінету Міністрів України неодноразово продовжувався. З урахуванням п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України та часу введення в Україні карантину у межах позовної давності знаходиться період з 12 березня 2020 року. До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 06 грудня 2023 року у справі № 212/10834/21. Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року відмінено з 24 год 00 хв 30 червня 2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. При цьому, відповідно до п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (в редакції, яка діяла до 04.09.2025), у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії, яким доповнено ЦК України в березні 2022 року у зв`язку з російською військовою агресією проти України. Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилина 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану у подальшому неодноразово продовжувався і діяв на момент звернення до суду із даним позовом. Пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України виключено на підставі Закону № 4434-IX від 14.05.2025. Враховуючи викладене, відстутні підстави для застосування наслідків спливу позовної давності у спірних правовідносинах відповідно до пунктів 12, 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, оскільки протягом всього часу існування спірних правовідносин з лютого 2022 року по 04.09.2025 на всій території України діяв або карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), або воєнний стан. Тобто, строк позовної давності є таким, що спочатку продовжився у зв`язку із карантином, а потім його перебіг зупинився у зв`язку із воєнним станом до 04.09.2025, коли втратив чинність п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. У статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Такий висновок міститься у рішенні Верховного Суду справа № 686/21962/15-ц від 16.05.2018. Зі змісту позовної заяви та розрахунку вбачається, нарахування 3% річних та інфляційних збитків здійснено станом на 23.02.2022. Отже, розрахунок 3% річних, відповідно до ст. 625 ЦК України, здійснений за період у межах строку позовної давності, а також до введення обмеження відповідальності за невиконання грошових зобов`язань під час дії воєнного стану, є обґрунтованим. За таких обставин, позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню у повному обсязі. З приводу розподілу судових витрата суд зазначає наступне. У частині другій статті 137 ЦПК України визначено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрата: 1) розмір витрата на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послу помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послу і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрата адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрата. У частині третій статті 12 та частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У частині восьмій статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрата, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. На підтвердження понесених позивачем витрата на професійну правничу допомогу надано копії: договору № 01-07/2024 про надання правової допомоги від 01.07.2024; райс-листа АО "Ліга Ассістанс", заявки на надання юридичної допомоги № 1239 від 01.12.2025; Витягу з Акту № 17 про надання юридичної допомоги від 31.12.2025 (а. с. 66-68, 70-73). Зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони із обґрунтуванням недотримання вимог щодо співмірності витрат із складністю справи, обсягом і часом виконання робіт. На це вказав Касаційний цивільний суд Верховного Суду у постанові від 13 березня 2025 року по справі № 275/150/22. У справі відсутні підстави для зменшення розміру понесених позивачем судових витрат, що підлягають відшкодуванню. Отже, згідно зі ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути на користь позивача 2 662 грн 40 коп. на відшкодування витрат по сплаті судового збору та 9 000 грн 00 коп. на відшкодування витрат на правову допомогу.

Outcome: approved