Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-11 00:00:00

У листопаді 2025 року Акціонерне товариство «Універсал Банк» (далі позивач, ТОВ «Універсал Банк») звернулося до суду із зазначеною позовною заявою, у якій просило стягнути з [PERSON] (далі відповідач, [PERSON] ) 25452,38 грн заборгованості за кредитним договором, а також 3028,00 грн витрат зі сплати судового збору. На обґрунтування своїх позовних вимог зазначило, що 03 січня 2025 року відповідач звернулася до нього з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг. У анкеті-заяві просила відкрити поточний рахунок № [NUMBER] на її ім`я та встановити кредитний ліміт до 500000 грн. Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами і правилами обслуговування в АТ «Універсал Банк» складають договір про надання банківських послуг. Станом на 02 серпня 2025 року у відповідача прострочення зобов`язання із сплати щомісячного мінімального платежу за договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим відбулось істотне порушення зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Загальна сума заборгованості [PERSON] станом на 05 жовтня 2025 року становить 25452,38 грн, з яких 22377,47 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 3074,91 грн заборгованість за пенею. Ухвалою від 01 грудня 2025 року суд відкрив провадження у справі для розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив проводити розгляд справи без його участі. Представник відповідача адвокат Лисенко С. В. надала суду відзив на позовну заяву, у якому визнала позовні вимоги в частини стягнення заборгованості, яка складається з тіла кредиту, та просила відмовити у стягненні заборгованості за пенею. Позивач подав відповідь на відзив, у якому, зокрема, вказує, що банк не здійснював нарахування штрафних санкцій, передбачених статтею 625 ЦПК України. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно з частиною першою статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, дійшов таких висновків. Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. У частині першій статті 627 ЦК України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором (частина перша статті 1056-1 ЦК України). За правилами частини другої статті 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Суд установив, що 03 січня 2025 року [PERSON] підписала Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг «Монобанк», у якій просила відкрити їй поточний рахунок в АТ «Універсал Банк» на її ім`я № [NUMBER] . У Анкеті-заяві містяться персональні дані [PERSON] , адреса проживання, контактна інформація, соціальний статус, трудова зайнятість, середній дохід, дата та її підпис. Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами і правилами обслуговування в АТ «Універсал Банк» складають договір про надання банківських послуг. Пунктом 2 Анкети-заяви встановлено, що [PERSON] просить встановити кредитний ліміт до 500000 грн. У разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватись процентна ставка 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом. Відповідно до довідки про розмір встановленого ліміту від 05 жовтня 2025 року розмір кредитного ліміту клієнта [PERSON] за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 03 січня 2025 року за карткою [NUMBER] станом на 05 жовтня 2025 року становить 19000,00 грн (а. с. 21). На підтвердження заборгованості за кредитним договором позивач надав виписку по особовому рахунку за період із 03 січня 2025 року по 01 жовтня 2025 року та розрахунок заборгованості за договором б/н від 03 січня 2025 року, укладеним між «Універсал Банк» та клієнтом [PERSON] , станом на 05 жовтня 2025 року, відповідно до якого загальний залишок заборгованості за кредитом становить 22377,47 (а. с. 9-12). У наданому позивачем розрахунку заборгованості у графі «сума пені (накопичувальним підсумком) вказана сума 3074,91 грн. У прохальній частині позовної заяви позивач також просить стягнути з відповідача 25452,38 грн, з яких 22377,47 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 3074,91 грн заборгованість за пенею. Щодо доводів відповідача про неправомірність нарахування пені у сумі 3074,91 грн суд зазначає наступне. З 24 лютого 2022 року відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану. 15 березня 2020 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», яким, зокрема, розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено новими пунктом 18, відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). На підставі вищевикладеного, вимога в частині стягнення з відповідача пені за кожен день неналежного виконання зобов`язання у сумі 3074,91 грн задоволенню не підлягає. Доводи позивача наведеного висновку не спростовують. Після підписання договору у сторін виникли взаємні права та обов`язки, зокрема, у банку виникло зобов`язання надати кредитний ліміт на відкритий поточний рахунок відповідачу, а у останнього виникло зобов`язання оплачувати послуги банку, що виникають у результаті використання цього кредитного ліміту, та повернути кредит. Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до частини першої статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з частиною першою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За правилами частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. [PERSON] взяті на себе зобов`язання належним чином не виконала, внаслідок чого утворилась заборгованість, що підтверджується наданим позивачем доказами та не спростовано відповідачем. Беручи до уваги досліджені докази, суд вбачає наявність підстав для часткового задоволення позову, а саме вважає доведеними вимоги позивача про стягнення з відповідача 22377,47 грн заборгованості за тілом кредиту. Згідно із частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial