Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-10 00:00:00

АТ КБ «ПриватБанк» в електронній формі через систему «Електронний суд» звернулося в суд з вищевказаним позовом, який мотивує тим, що 21 вересня 2023 року відповідач [PERSON] ознайомилася з умовами кредитування та підписала Паспорт кредиту, а також підписала Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодила наступні умови: тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн (п. 1.2 договору); тип кредитної карти: Картка «Універсальна»; строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією (п. 1.2 договору); процентна ставка, відсотків річних: 42,0% (п. 1.3 договору); кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п. 1.4 договору); розмір мінімального обов`язкового платежу: 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п. 1.4 договору); проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п. 1.5 та п. 2.1.1.2.12 договору). Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг відповідачем підписано у системі самообслуговування Приват24 за допомогою OTP пароля, про що зазначено в полі підпис клієнта із позначкою дати та часу. Використання OTP пароля в якості простого електронного підпису погоджено із відповідачем у Анкеті-заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг Приватбанку від 02 вересня 2019 року, яка підписана відповідачем власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13 грудня 2019 року № 151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України». На підставі укладеного договору відповідач отримала платіжний інструмент кредитну картку номер [NUMBER] , строк дії 10/27, тип Універсальна. Відповідач користувалася кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняла операції, таким чином, згідно до Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ №164 від 29 липня 2022 року, відповідач є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком. Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки, а саме згідно п. 1.4 договору шляхом внесення клієнтом коштів у розмірі мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту. Позивач виконав умови договору та надав відповідачу кредитну картку(-ки), кредитні кошти у вигляді встановленого кредитного ліміту, що підтверджується випискою по рахунку. Відповідач користувалася кредитним лімітом, повертала використану суму кредитного ліміту та сплачувала відсотки за користування кредитним лімітом, але припинила надавати своєчасно позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором та підтверджується випискою за рахунком. У процесі підготовки позовної заяви було встановлено, що відповідач перестала вносити кошти посилаючись на «спірні» операції, які були проведені по її картці номер [NUMBER] за 22 вересня 2023 року Переказ зі своєї карти. В ході проведення перевірки встановлено, що згідно логів входу до акаунту Приват24 клієнтки [PERSON] ІПН-2501903068 за 21 вересня 2023 року о 12:23:23 год зафіксований вхід з невідомого мобільного пристрою. Згідно даних, 21 вересня 2023 року о 12:23:23 год з мобільного пристрою було змінено пароль входу до Приват24. Слід відмітити, що для відновлення паролю Приват24, необхідно: 1. В полі «логін» вказати фінансовий номер телефону (він має бути активний); 2. На етапі вводу пароля натиснути «Забули пароль?»; 3. Підтвердити свої дії, прийнявши дзвінок з банку та виконати озвучені інструкції; 4. Вибрати одну з своїх карток, ввести пін-код картки, натиснути «Далі»; 5. Після успішного вводу PIN-кода картки необхідно ввести новий пароль, який буде використовуватися для входу та натиснути «Продовжити». Зміна (відновлення) паролю проводилась за допомогою картки [NUMBER] та правильного PIN-коду до неї, а також підтвердженням IVR дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта +380951008124. Згідно даних Програмного комплексу «adminka.privat24» встановлено, що 21 вересня 2023 року о 12:25:21 год в особистому кабінеті Приват24 клієнта [PERSON] відбулася зміна фінансового телефону з [NUMBER] на [NUMBER] . Для підтвердження зміни фінансового номеру телефону клієнту надсилався ОТP пароль, який був відправлений на номер [NUMBER] . Так, за допомогою Приват24 21 вересня 2023 року о 12:26:45 год було відкрито віртуальну кредитну картку Універсальна [NUMBER] та подана заявка на встановлення кредитного ліміту. В подальшому, згідно даних логів входу до акаунту Приват24 зафіксовано вхід 21 вересня 2023 року о 12:39:46 год та 22 вересня 2023 року о 10:33:29 год, а картка 5457082254980548 була додана до платіжної системи G-pay. Сервіс GOOGLE_PAY безконтактний сервіс, що дозволяє здійснювати оплати чи зняття грошових коштів на пристроях, які підтримують дану функцію. Для користування послугою необхідно встановити на телефон додаток, додати до нього банківські картки із введенням даних картки. Після успішної авторизації карток у додатку, можливо користуватися картками без ії фізичної присутності, в тому числі можливе безконтактне зняття готівки на банкомат. Опис сервісу доступний за посиланням privatbank.ua/cpa/googlepay. В подальшому, з картки [NUMBER] за допомогою платіжної системи G-pay та зовнішньої платіжної системи (термінал ECM00082 - банк еквайєр УКРГАЗБАНК) з підтвердженням за регламентом 3d-secure були здійсненні 4 платежі: 22/09/2023 10:34:38 23/09/2023 P32 F DB -23,690.00 UAH -23,000.00 -690.00 9390066538 ECM00082 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 22/09/2023 10:34:51 23/09/2023 P32 F DB -24,205.00 UAH -23,500.00 -705.00 1030076538 ECM00082 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 22/09/2023 10:35:14 23/09/2023 P32 F DB -1,854.00 UAH -1,800.00 -54.00 4320086538 ECM00082 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 22/09/2023 10:35:32 23/09/2023 P32 F DB -206.00 UAH -200.00 -6.00 7420096538 ECM00082 UKR P 32 Переказ зі своєї карти. Враховуючи, що входи в обліковий запис Приват24 клієнта [PERSON] ІПН [NUMBER] відбувалися з різних пристроїв без зміни логіна і пароля входу, можна зробити висновок про компрометацію клієнтом власних персональних даних входу в Приват24, що призвело до компрометації реквізитів картки з подальшим її додаванням в GooglePay та проведення оскаржувальних операцій. Вина банка в проведених операціях по картці відсутня. Також зазначає, що невід`ємною частиною договору банківського обслуговування є Умови і правила надання банківських послуг, розміщені на офіційному сайті https://privatbank.ua/terms/ у мережі Інтернет, які були підписані відповідачем 21 вересня 2023 року. Відповідно до п. 1.1.1.73. Умов, фінансовий номер телефону клієнта це номер мобільного телефону, який зазначений і підтверджений клієнтом як номер телефону, за допомогою якого можуть виконуватися платіжні операції. Підтверджується клієнтом під час активації банківської послуги за допомогою POS-терміналу у відділенні банку, банкоматі, терміналі самообслуговування з підтвердженням ПІН коду платіжної картки і sms-паролем, а також у Системі «Приват24» Банку (у разі зміни логіна користувача). Згідно п. 1.1.2.1.10. Умов, для уникнення неправомірних операцій з рахунками клієнт зобов`язаний не залишати без нагляду телефон/пристрій, який використовується для підключення фінансового номеру телефону клієнта та/або доступу до програмних комплексів банку. В разі втрати клієнтом фінансового номеру телефону, підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій третіх осіб із фінансовим номером телефону клієнт зобов`язаний негайно повідомити про це банк в будь-якому з доступних каналів: 3700, чат-онлайн, відділення Банку. За змістом пунктів 1.1.10.10.1., 1.1.10.10.2., 1.1.10.10.3. Умов, клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням платіжного інструменту. Клієнт несе відповідальність за всі платіжні операції (в тому числі операції у сфері електронної комерції та інші), що здійснюються з платіжними картками, у тому числі наданими банком його довіреним особам. У разі, якщо клієнт дає згоду на проведення платіжних операцій з платіжними картками або нанесеними на них даними поза полем його зору, він несе повну відповідальність за їх можливе шахрайське використання надалі. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на платіжній картці даних, до моменту звернення клієнта в банк та блокування платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки платіжної картки в стоп-лист платіжною системою. Платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки (п. 1.1.1.51. Умов). Відповідно до пунктів 1.1.10.10.5., 1.1.10.10.6. Умов, кієнт несе відповідальність за виконання грошових зобов`язань за операціями, що здійснені з використанням платіжної картки, до часу отримання банком заяви клієнта (держателя платіжної картки) або довіреної особи клієнта про призупинення здійснення операцій з її застосуванням і постановки платіжної картки в стоп-лист. При отриманні такої заяви банк має верифікувати клієнта (держателя платіжної картки) і зафіксувати дату та час його звернення. Клієнт зобов`язаний заблокувати платіжну картку перед подачею претензії до банку щодо несанкціонованих операцій по ній. У разі втрати платіжної картки клієнт (держатель платіжної картки) зобов`язаний негайно повідомити про це банк. В іншому разі банк не несе відповідальності за здійснення операцій, ініційованих за допомогою цієї платіжної картки, до отримання такого повідомлення. До моменту повідомлення клієнтом (держателем платіжної картки) банку про втрату платіжної картки ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе клієнт (держатель картки), а з часу повідомлення клієнтом (держателем платіжної картки) банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом держателя несе банк. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Дана позиція про відповідальність клієнта (через сприяння зловмисникам у заволодінні коштами) підкріплена і судовою практикою, наприклад рішенням Апеляційного суду по справі № 524/5243/22, провадження 22-ц/814/1191/24 від 28 лютого 2024. Тому вважає відмову від сплати за кредитом не обґрунтованою і такою що суперечить умовам і правилам банку та чинного законодавства. Таким чином, у порушення умов договору, а також ст. 509, 526, 1054 ЦК України, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконала, хоча ст. 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно п. 2.1.1.3.5 договору сторони узгодили, що в разі порушення відповідачем зобов`язань з погашення заборгованості по кредиту протягом 180-ти днів з моменту виникнення таких порушень, на підставі ст. 212, 611, 651 ЦК України терміном повернення кредиту встановлюється 180-й день з моменту порушення зобов`язань клієнта з погашення кредиту. На 180-й день з моменту порушення зобов`язань клієнта з погашення кредиту клієнт зобов`язаний повернути банку кредит, проценти за користування кредитом, неустойку та виконати інші зобов`язання за договором в повному обсязі. Тобто сторони згідно ст. 212 ЦК України передбачили відкладальну обставину внаслідок виникнення якої, терміном повернення кредиту встановлюється 180-й день з моменту порушення зобов`язань відповідача з погашення кредиту. Враховуючи, що строк повернення кредиту закінчився на 180-й день прострочення, то відповідно до п.1.5 та п. 2.1.1.2.12 договору починаючи з 181-го дня з моменту порушення зобов`язань відповідача з погашення кредиту сторони погодили нарахування процентів від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі 60,0% для картки «Універсальна». У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач станом на 15 травня 2024 року має заборгованість 62 680,22 грн, яка складається з наступного: 49 940,89 грн заборгованість за тілом кредиту та 12 739,33 грн заборгованість за простроченими відсотками. З огляду на вищевикладене просить стягнути на його користь з відповідача [PERSON] заборгованість за кредитним договором за кредитним договором № б/н від 21 вересня 2023 року у розмірі 62 680,22 грн, а також судовий збір у розмірі 2422,40 грн. Ухвалою судді від 24 липня 2024 року прийнято подану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, відтак призначено судове засідання та визначено відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву. Дев`ятнадцятого листопада 2025 року представник АТ КБ «ПриватБанк» Гриниха Т.Ю. в електронній формі через систему «Електронний суд» подала письмові пояснення у справі. Зазначила, що 21 вересня 2023 року відповідач у системі самообслуговування Приват24 за допомогою OTP пароля підписала Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, про що зазначено в полі підпис клієнта із позначкою дати та часу. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписанням цієї Заяви на підставі ст. 634 ЦУ України приєднується до розділу «Загальні положення» та підрозділів «Картка для виплат», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування» Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», що розміщені в мережі інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять Договір банківського рахунка, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати. Відповідно до п. 3 Заяви сторонами погоджено, що банк та клієнт (далі разом іменовані Сторони) узгодили при наданні банком будь-яких послуг клієнту, в т.ч., але не виключно, послуг з переказу коштів, укладення між сторонами кредитних договорів та будь-яких інших правочинів використання простого електронного підпису. Сторони визнають правочини у вигляді електронних документів із використанням зазначених простих електронних підписів дійсними та обов`язковими для сторін та такими, що не потребують додаткового підтвердження. При здійсненні будь-якої операцій та правочинів між сторонами за допомогою ОТР паролю як простого електронного підпису сторони домовилися вважати, що він однозначно ідентифікує особу клієнта та є логічно пов`язаний із електронними даними про будь-яку операцію або правочин виключно за умови, якщо підтвердження клієнтом здійснення операції або укладення правочину здійснено шляхом введення у відповідне поле інтерфейсу програмного комплексу або сайту банку цифрової послідовності, яка повністю ідентична надісланому банком ОТП-паролю на фінансовий номер телефону клієнта. Сторони узгодили, що банк самостійно приймає рішення про застосування того чи іншого виду електронного підпису. На підставі укладеного договору відповідач отримала платіжний інструмент кредитну картку номер [NUMBER] зі строком дії до 10/27, тип - Універсальна, що підтверджується довідкою від 17 травня 2024 року та випискою по рахунку. Відповідно до п 9.9. та 9.10 Заяви, банк надає клієнту платіжну картку у відділенні банку або в системі «Приват24». Клієнт має право використовувати платіжну картку за дебетною або кредитно-дебетною схемами для здійснення будь-яких платіжних операцій (внесення, переказу або зняття коштів) відповідно до чинного законодавства України та цього договору. Щодо операцій за картковим рахунком відповідача [PERSON] зазначає, що за зверненням клієнтки щодо списання коштів 22 вересня 2023 року з карти [NUMBER] у сумі 49 955,00 грн управлінням безпеки проводилась перевірка. В ході проведення перевірки встановлено, що згідно логів входу до аккаунту Приват24 клієнтки [PERSON] (ІПН [NUMBER] ) 21 вересня 2023 року о 12:23:23 год зафіксований вхід з мобільного пристрою (браузер CHROME MOBILE) версія P24WEB з ip адреси [NUMBER] . Згідно даних ПК «adminka.privat24» 21 вересня 2023 року о 12:23:23 год з мобільного пристрою було змінено пароль входу до Приват24. Слід відмітити, що для відновлення паролю Приват24, необхідно: 1. В полі «логін» вказати фінансовий номер телефону (він має бути активний); 2. На етапі вводу пароля натиснути «Забули пароль?»; 3. Підтвердити свої дії, прийнявши дзвінок з банку та виконати озвучені інструкції; 4. Вибрати одну з своїх карток, ввести пін-код картки, натиснути «Далі» ; 5. Після успішного вводу PIN-кода картки необхідно ввести новий пароль, який буде використовуватися для входу та натиснути «Продовжити». Отже, щоб зайти до Приват24 необхідно не лише мати номер телефону, але й знати пароль входу або ж у випадку його зміни знати ПІН-код будь-якої своєї активної картки. Зміна (відновлення) паролю проводилась за допомогою картки [NUMBER] та правильного PIN-коду до неї (зміна PIN-коду не проводилась), а також підтвердженням IVR дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта- +380951008124. 21 вересня 2023 року о 12:20:47 год P24WEB changepasswd Контакт проведено (OK) +380951008124. Згідно даних Програмного комплексу «adminka.privat24» встановлено що 21 вересня 2023 року о 12:25:21 год в особистому кабінеті Приват24 клієнта [PERSON] відбулася зміна фінансового телефону з [NUMBER] на [NUMBER] . Для підтвердження зміни фінансового номеру телефону клієнту надсилався ОТP пароль, який був відправлений на номер [NUMBER] . 21 вересня 2023 року о 12:24:11 год P24WEB checkoldlogin Контакт проведено (OK) +380951008124. Зміна фінансового телефону за допомогою Приват24 можлива лише при правильному введенню OTP паролю відправленого на старий фінансовий номер (+380951008124). Таким чином стверджує, що клієнткою [PERSON] було скомпрометовано дані своєї картки [NUMBER] та PIN-коду до неї, а також номер свого фінансового телефону, та остання передала ОТР пароль, що надісланий їй на фінансовий номер телефону. 21 вересня 2023 року о 12:26:45 год за допомогою Приват24 було відкрито віртуальну кредитну картку Універсальна [NUMBER] та подана заявка на встановлення кредитного ліміту. В подальшому згідно даних логів входу до аккаунту Приват24 клієнтки [PERSON] (іпн [NUMBER] ) зафіксовано вхід 21 вересня 2023 року о 12:39:46 год з нетипового мобільного пристрою RMX3760|REALME (imei 0179F0D393F9EB7F) з IP адреси [NUMBER] (провайдер ІСП «Експрес») з координатами геопозиції 48.73812103, 22.47574806 (Закарпатська обл., смт Перечин, вул. Гуменська 11), а вже починаючи з 15:17:35 вхід здійснювався також мобільного пристрою RMX3760|REALME (imei 0179F0D393F9EB7F) однак з IP адреси 37.223.105.225 (провайдер провайдер VODAFONE SPAIN), з координатами розташування пристрою 41.3770225, 2.1898707 (Барселона, Іспанія), що може свідчити про використання третіми особами сервісів VPN з підміною GPS координат розташування пристрою (смартфону). 22 вересня 2023 року о 10:33:29 год, а картка 5457082254980548 була додана до платіжної системи G-pay. Сервіс GOOGLE_PAY - безконтактний сервіс, що дозволяє здійснювати оплати чи зняття грошових коштів на пристроях, які підтримують дану функцію. Для користування послугою необхідно встановити на телефон додаток, додати до нього банківські картки із введенням даних картки. Після успішної авторизації карток у додатку, можливо користуватися картками без її фізичної присутності, в тому числі можливе безконтактне зняття готівки на банкомат. Опис сервісу доступний за посиланням privatbank.ua/cpa/googlepay. В подальшому з картки [NUMBER] за допомогою платіжної системи G-pay та зовнішньої платіжної системи (термінал ECM00082 - банк еквайєр УКРГАЗБАНК) з підтвердженням за регламентом 3d-secure були здійсненні 4 платежі: 22/09/2023 10:34:38 23/09/2023 P32 F DB -23,690.00 UAH -23,000.00 -690.00 9390066538 ECM00082 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 22/09/2023 10:34:51 23/09/2023 P32 F DB -24,205.00 UAH -23,500.00 -705.00 1030076538 ECM00082 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 22/09/2023 10:35:14 23/09/2023 P32 F DB -1,854.00 UAH -1,800.00 -54.00 4320086538 ECM00082 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 22/09/2023 10:35:32 23/09/2023 P32 F DB -206.00 UAH -200.00 -6.00 7420096538 ECM00082 UKR P 32 Переказ зі своєї карти. 3D-securе (3DS) - протокол розрахунків платіжними картками , який передбачає двофакторну аутентифікацію держателя картки, що дозволяє банку переконатися, що платіж ініціював саме держатель картки, аби захиститися від шахрайських операцій. Зібрані у ході перевірки дані свідчать про те, що первинний несанкціонований вхід в акаунт Приват24 клієнта [PERSON] став можливим через компрометацію клієнтом конфіденційних даних (вхід в акаунт Приват24 здійснено шляхом коректного вводу логіну, та відновлення пароля через PIN-код ). Відповідачем були порушені Умови і правила надання банківських послуг. Відповідно до ст. 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Відповідно до чинного законодавства України Банк здійснює надання банківських послуг необмеженому колу осіб на підставі їх заяви про приєднання до Умов і правил надання банківських послуг (далі Умови), які розміщуються на офіційному сайті privatbank.ua у мережі Інтернет і є невід`ємною частиною договору банківського обслуговування. Відповідно до п 2.3.1.1.2., п.2.3.1.1.3. Умов клієнт, виходячи з технічних можливостей своїх та банку, подає до банку розрахункові документи у вигляді електронних розрахункових документів, використовуючи системи дистанційного обслуговування. Сторони узгодили можливість використання клієнтом наступних систем дистанційного обслуговування: Система «Приват24», в т.ч. мобільна версія, системи «LiqPay» та «Sendmoney», АТМ, ТСО, SMS, месенджери та будь-які інші системи «клієнт - банк», «клієнт - Інтернет - банк», «телефонний банкінг», «миттєва безконтактна оплата», якщо банком надається така технічна можливість. Пунктами 2.1.4.5.1., 2.1.4.5.2. Умов передбачено, клієнт зобов`язаний не передавати картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим договором, або що суперечать чинному законодавству. Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення картки, доступу третіх осіб до картки, в тому числі до інформації, нанесеної на неї. Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на картці даних (п. 2.1.4.12.3. Умов) . Відповідно до п. 1.1.10.10.9 Умов банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на картці даних. Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням платіжного інструменту. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на платіжній картці даних, до моменту звернення клієнта в банк та блокування платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки платіжної картки в стоп-лист платіжною системою. (п.1.1.10.10.1 та п. 1.1.10.10.3). Відповідно до п. 2.3.1.2.1., п. 2.3.1.2.2 Умов, система «Приват24», в т.ч. мобільна версія, призначена для управління реальними банківськими рахунками через мережу Інтернет. Система надає клієнтам комплекс банківських послуг цілодобово в режимі реального часу з будь-якої системи «Приват24» на підставі дистанційних розпоряджень клієнта може виконувати функції надання інформаційних послуг згідно з переліком, що зазначений в договорі, здійснення операцій за рахунком клієнта. Всі операції здійснюються за допомогою дистанційних розпоряджень, які оформляє клієнт в системі «Приват24». Пунктом 2.3.1.2.11.1. Умов зазначено, що банк зобов`язаний прийняти до виконання дистанційні розпорядження, оформлені і підтверджені належним чином. Дистанційне розпорядження вважається переданим клієнтом і прийнятим банком до виконання, якщо клієнт: для доступу в систему ввів правильні логін (номер мобільного телефону ) і пароль; підтвердив вхід в систему через додаткову перевірку клієнта будь-яким шляхом; підтвердив дистанційне розпорядження на проведення переказу через підтвердження ініціювання переказу клієнта шляхом введення одноразового паролю ОТР та/або шляхом зчитування QR коду та/або перевіркою ПІН-коду картки та/або шляхом IVR дзвінка та/або дзвінка оператора ОКЦ на фінансовий номер телефону. Банк не несе відповідальність за збереження коштів клієнта у разі розголошення клієнтом відомостей про логін та пароль третім особам. (п.2.3.1.2.12.2.Умов). Таким чином, [PERSON] (ІПН [NUMBER] ) порушила вимоги Умов та правил надання банківських послуг, а отже вона несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати картки, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію. Відповідачем не доведено, що кошти переведені без її волевиявлення, не за її власним розпорядженням. Згідно матеріалів справи клієнтом не вжито заходів щодо запобігання втрати чи розкрадання картки, ПІНу (персонального ідентифікаційного номера) або використання іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Тому в даному випадку відповідальність за операції, що проводилися несе тільки відповідач. Також звертає увагу на те, що саме власна бездіяльність відповідача щодо збереження її конфіденційної інформації сприяла тому, що сторонні особи могли використати її особисту інформацію для здійснення банківських переказів. Отже, оскільки підтвердження платежів проводилось з використанням «3D Secure», вхід в Приват 24 здійснювався шляхом введення правильного логіну та паролю (вхід в акаунт Приват24 здійснено шляхом коректного вводу логіну, та відновлення пароля через PIN-код), а також з підтвердженням авторизації за допомогою (IVR-опитування) шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта, відповідальність за операції, що проводилися несе тільки відповідач. Наявність кримінального провадження не може свідчити, у силу презумпції невинуватості, про вчинення злочину стосовно позичальника до винесення вироку, яким такі обставини можуть бути встановлені, а також не може бути підставою для звільнення його від обов`язку належного виконання зобов`язання та виконання Умов та Правил про надання банківських послуг у випадку настання певних обставин, передбачених ними. Оскільки, позичальник зобов`язання належним чином не виконала, розголосила персональні дані третім особам, то зобов`язана повернути використані кредитні кошти та відсотки за користування коштами. Також зазначає, що до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Таким чином, до повідомлення банку про постановку карти в СТОПЛИСТ платіжної системи, способом обумовленим договором, відповідальність за операції, ініційовані за допомогою платіжної картки несе тільки її держатель. У даному випадку [PERSON] повідомила банк про факт здійснення платіжної операції вже після проведення спірних транзакцій, а саме 06 листопада 2023 року (через півтори місяці), а також в правоохоронні органи звернулась тільки 06 листопада 2023 року, а отже в даному випадку саме відповідач повинна нести відповідальність за здійснення даних платіжних операцій. У судовому засіданні представник позивача Гриниха Т.Ю. позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила такі задовольнити; проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилася, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причину неявки не повідомила, відзив не подавала, а тому суд зі згоди представника позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ч. 4 ст. 223, ст. ст. 280-282 ЦПК України. Заслухавши представника позивача та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Суд встановив, що 02 вересня 2019 року [PERSON] звернулася до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», підписала Анкету-заяву № б/н від 02 вересня 2019 року та приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку. У подальшому 21 вересня 2023 року відповідач [PERSON] підписана Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, а також Паспорт споживчого кредиту. Так, сторонами договору погоджено, що тип кредиту та розмір кредитного ліміту відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн, тип кредитної карти Картка «Універсальна», строк кредитування 12 місяців з пролонгацією, а процентна ставка 42,0 відсотків річних. На підставі укладеного договору відповідачу [PERSON] надано платіжний інструмент віртуальну кредитну картку «Універсальна» № [NUMBER] зі строком дії до 10 жовтня 2027 року. При укладанні вказаного Договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України, згідно якої договором приєднання, є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідач [PERSON] підтвердила свою згоду на те, що підписанням цієї Заяви на підставі статті 634 Цивільного кодексу України вона приєднується до розділу «Загальні положення» та підрозділів «Картка для виплат», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування» Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (далі Умови та Правила), що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять змішаний договір: договір банківського рахунка, споживчого кредиту та обслуговування платіжного інструменту та Генеральний кредитний договір в частині надання споживчих кредитів «Кредитна картка», «Оплата частинами», «Миттєва розстрочка», приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому Договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати. Сторони погодили, що договір укладається в електронній формі, а підписаний примірник цієї Заяви направляється в особистий акаунт клієнта у Системі «Приват24» (веб-версія). Як вбачається з довідки АТ КБ «ПриватБанк» про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, на кредитну картку [PERSON] 21 вересня 2023 року встановлено кредитний ліміт у розмірі 50 000,00 грн, який 02 січня 2024 року було зменшено до 0,00 грн. Надана позивачем Виписка за договором № б/н за період з 21 вересня 2023 року по 17 травня 2024 року свідчить про те, що з вказаної кредитної картки неодноразово вчинялися транзакції. Згідно Розрахунку заборгованості за договором № б/н від 21 вересня 2023 року, укладеного між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] , станом на 15 травня 2024 року розмір заборгованості позичальника становить 62 680,22 грн, з яких: 49 940,89 грн заборгованість за тілом кредиту та 12 739,33 грн заборгованість за простроченими відсотками. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною першою статті 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ч. 2 ст. 1054 ЦК України до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 71 цього Кодексу, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Згідно погоджених сторонами Умов та Правил надання банківських послуг, повернення кредиту здійснюється шляхом: внесення клієнтом грошових коштів у готівковій або безготівковій формі безпосередньо на відповідний балансовий рахунок банку для обліку заборгованості № 2909 в наступні строки та в наступному розмірі: в сумі процентів, які підлягають сплаті за цим договором. Датою сплати є 1-е число календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредиту, наданого банком відповідно до умов цього договору; в розмірі мінімального обов`язкового платежу. Датою сплати є останнє календарне число (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредиту, наданого банком відповідно до умов цього договору. У випадку, якщо заборгованість перед банком не погашена в строки, передбачені п. 9.4.1., або сума грошових коштів на Рахунку № [NUMBER] є недостатньою для погашення заборгованості шляхом ініціювання банком дебетового переказу при настанні строків платежів у валюті кредитного ліміту з поточного рахунку та з усіх рахунків клієнта, відкритих в банку, та рахунків, що будуть відкриті клієнтом банку в майбутньому, в розмірі заборгованості, яка підлягає сплаті банку за цим договором. Розмір мінімального обов`язкового платежу: 5 % від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно; 10 % від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення. В разі: неповернення клієнтом кредиту в строк, зазначений в п. 2.1.1.2.4 цього договору, починаючи з дня, що є наступним за днем спливу строку, та/або - в разі, якщо клієнт не виконав вимогу банку щодо усунення порушення, в порядку, передбаченому п. 2.1.1.6.1. цього договору, починаючи з дня, що є наступним за днем спливу строку, встановленого вимогою банку, та/або - в разі несвоєчасної сплати клієнтом мінімального обов`язкового платежу в строк, зазначений в п. 2.1.1.3.1. цього договору, починаючи з дня, що є наступним за днем спливу строку платежу, та/або - в разі настання обставин, передбачених п. 2.1.1.3.5. договору, починаючи з 181-го дня з моменту порушення зобов`язань клієнта з погашення кредиту, клієнт зобов`язується сплатити на користь банку заборгованість по кредиту, а також проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60.0 % річних. В разі неповернення несанкціонованого овердрафту в іноземній валюті у визначений термін, клієнт зобов`язується сплатити на користь банку заборгованість по несанкціонованому овердрафту, проценти за користування несанкціонованим овердрафтом у розмірі 36% річних, а також проценти від суми неповернутого в строк несанкціонованого овердрафту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі 36% річних. Отже, враховуючи те, що [PERSON] не виконує взяті на себе зобов`язання за Договором про надання банківських послуг від 21 вересня 2023 року, суд вважає, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню. Одночасно суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність», відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Відповідно до ч. 20 ст. 38 Закону України «Про платіжні послуги», користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: 1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; 2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; 5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації. Згідно з ч. 5 ст. 87 Закону «Про платіжні послуги» до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника; з моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента; момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Відповідно до п. 2.3.1.1.2., п.2.3.1.1.3 Умов та правил надання банківських послуг, клієнт, виходячи з технічних можливостей своїх та банку, подає до банку розрахункові документи у вигляді електронних розрахункових документів, використовуючи системи дистанційного обслуговування. Сторони узгодили можливість використання клієнтом наступних систем дистанційного обслуговування: система «Приват24», в т.ч. мобільна версія, системи «LiqPay» та «Sendmoney», АТМ, ТСО, SMS, месенджери та будь-які інші системи «клієнт - банк», «клієнт - Інтернет - банк», «телефонний банкінг», «миттєва безконтактна оплата», якщо банком надається така технічна можливість. Пунктами 2.1.4.5.1., 2.1.4.5.2. Умов передбачено, клієнт зобов`язаний не передавати картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим договором, або що суперечать чинному законодавству. Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення картки, доступу третіх осіб до картки, в тому числі до інформації, нанесеної на неї. Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на картці даних (п. 2.1.4.12.3). Відповідно до п. 1.1.10.10.9, 1.1.10.10.1 та 1.1.10.10.3 Умов та правил надання банківських послуг, банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на картці даних. Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням платіжного інструменту. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на платіжній картці даних, до моменту звернення клієнта в банк та блокування платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки платіжної картки в стоп-лист платіжною системою. Відповідно до п. 56 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги» платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки. Положеннями ч. 6 ст. 64 Закону України «Про платіжні послуги» порядок відкриття рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунку та особливості його обслуговування зазначаються в договорі, укладеному між надавачем платіжних послуг з обслуговування рахунку та користувачем - власником рахунку. Відповідно до пункту 136 розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164, користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень. Пункт 140 розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164, передбачає обов`язок користувача не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Згідно з пунктом 146 розділу VII зазначеного Положення власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Отже, лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі №6-71цс15, від 23 січня 2018 року у справі №202/10128/14, від 13 вересня 2019 року у справі №501/4443/14, від 20 листопада 2019 року у справі №577/4224/16, від 17 червня 2021 року у справі №759/4025/19, від 16 серпня 2023 року у справі №176/1445/22, від 06 вересня 2023 року у справі №686/30030/21. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Згідно з положеннями статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у пункті 81 постанови від 18 березня 2020 року у справі №129/1033/13-ц (провадження №14-400цс19) зазначено, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі №910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі №917/1307/18 (пункт 41)). Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі №917/1307/18). Як вбачається з матеріалів справи, 21 вересня 2023 року о 12:23:23 год перший вхід в аккаунт Приват24 клієнтки [PERSON] зафіксований з мобільного пристрою (браузер CHROME MOBILE) версія P24WEB з ip адреси [NUMBER] , після чого відразу було змінено пароль входу до Приват24. При цьому, щоб зайти до Приват24 необхідно мати номер телефону та знати пароль входу або ж у випадку його зміни знати ПІН-код будь-якої своєї активної картки. Зміна (відновлення) паролю проводилась за допомогою картки [NUMBER] та правильного PIN-коду до неї (зміна PIN-коду не проводилась), а також підтвердженням IVR дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта +380951008124. У подальшому цього ж дня о 12:25:21 год в особистому кабінеті Приват24 клієнта [PERSON] відбулася зміна фінансового телефону з [NUMBER] на [NUMBER] . Для підтвердження зміни фінансового номеру телефону клієнту надсилався ОТP пароль який був відправлений на номер [NUMBER] . Зміна фінансового телефону за допомогою Приват24 можлива лише при правильному введенню OTP паролю відправленого на старий фінансовий номер (+380951008124). Крім цього, грошові перекази з карткового рахунку відповідача [PERSON] здійснювалися 21 вересня 2023 року, тоді як до АТ КБ «ПриватБанк» та до правоохоронних органів з приводу незаконності таких переказів вона звернулася лише 06 листопада 2023 року. Відтак, на думку суду, матеріалами справи не доведено, що транзакції за рахунком відповідача [PERSON] початково відбулися за участі третіх осіб без її волі. Враховуючи вищевикладене суд вважає, що відповідач своїми діями сприяла незаконному використанню ПІН-коду та іншої інформації, яка дала змогу відкрити картковий рахунок та ініціювати платіжні операції щодо перерахування грошових коштів з такого. Відтак, не вбачається, що з вини АТ КБ «ПриватБанк» були неправомірно чи помилково зняті кошти з рахунку відповідача [PERSON] . Не спростовує вказаного факту й наявність відкритого кримінального провадження за заявою відповідача за ч. 4 ст. 190 КК України, оскільки відкрите кримінальне провадження за фактом незаконного заволодіння невстановленою особою грошовими коштами [PERSON] не доводить того, що саме ця невстановлена особа/особи заволоділи персональними даними відповідача з метою здійснення переказу коштів на інший рахунок. На думку суду, відповідачем [PERSON] не надано належних, допустимих та достовірних доказів того, що позивач, як надавач цих послуг, порушив вимоги чинного законодавства та умови укладеного між ними договору, зокрема, порушив правила проведення розрахункових операцій при здійсненні 21 вересня 2023 року переказів грошових коштів у розмірі 49 940,89 грн та здійснив зазначені перекази без її розпорядження та згоди за належним їй картковим рахунком. Клієнт зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту такого повідомлення ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. У випадку недотримання платником вимог щодо захисту інформації і здійснення неправомірних дій з компонентами платіжної інфраструктури, надавач платіжних послуг, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за виконання платіжних операцій. Правова позиція щодо провини клієнта через його власну бездіяльність за захистом персональних даних та іншої облікової інформації, що дало змогу третім особам отримати вільний доступ до карткового рахунку в системі Приват24 та здійснити переказ грошових коштів, викладена в постанові Верховного Суду від 01 липня 2020 року у справі №712/9107/18 та в інших постановах. Відтак підстави для звільнення відповідача [PERSON] від цивільно-правової відповідальності відсутні. Судові витрати підлягають стягненню з відповідача, що відповідає положенням ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved