Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-11 00:00:00

АТ «Акцент-Банк» звернулося до Салтівського районного суду міста Харкова з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить стягнути з відповідача на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором № АВН0СТ1551001727632400585 від 29.09.2024 у розмірі 78556,28 грн та судові витрати у розмірі 2422,40 грн. Позов обґрунтовує тим, що [PERSON] уклала з Банком кредитний договір № АВН0СТ1551001727632400585 від 29.09.2024, щодо надання кредиту в розмірі 40000,00 грн. строком на 36 місяців (тобто до 28.09.2027) зі сплатою процентів у розмірі 85% щорічно та комісії. Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту. Банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальнику кредит згідно до умов кредитного договору. Своїх зобов`язань за договором відповідач не виконує, в зв`язку з чим станом на 23.12.2025 заборгованість Відповідача за даним кредитним Договором рахується в розмірі 78556,28 грн., яка складається з: 39397,18 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 34127,03 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами, 5032,07 грн. заборгованість за пенею. Зазначену заборгованість позивач просить стягнути в судовому порядку, також просить стягнути з відповідача на користь АТ Акцент Банк судові витрати у розмірі сплаченого судового збору в сумі 2422,4 грн. Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 02.01.2026 позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 03.02.2026 було відкрито провадження у справі, у спрощеному позовному провадженні з викликом (повідомленням) сторін. У судове засідання представник позивача не з`явився, при цьому одночасно в позові зазначає, що у випадку неявки відповідача проти заочного розгляду справи не заперечує, і не заперечує проти розгляду справи за відсутності представників банку. В судові засідання, відповідач повторно не з`явилася. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином шляхом поштової відправки повісток за зареєстрованим місцем проживання. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно достатті 280 ЦПК Українисуд за згодою позивача вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Ураховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, доходить висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 29.09.2024 [PERSON] звернулась до Акціонерного товариства «Акцент-Банк» з метою отримання банківських послуг, власноруч заповнила Анкету-заяву про приєднання до Умов і правил надання банківських послуг АТ «Акцент - Банк». Уклала з Банком кредитний договір № АВН0СТ1551001727632400585, щодо надання кредиту в розмірі 40000,00 грн. строком до 28.09.2027 зі сплатою процентів у розмірі 85% щорічно. Кредитний договір складається із Заяви Клієнта про надання послуги Швидка готівка № АВН0СТ1551001727632400585 від 29.09.2024 та Таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит, Паспорту споживчого кредиту Швидка готівка. Відповідачем, у пункті 9 зазначеної заяви зазначено номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту- 51691551284085402. Погашення заборгованості за Кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на рахунок № [NUMBER] . Підписання відповідачем зазначеного кредитного договору підтверджено простим електронним підписом з перевіркою за допомогою відкритого ключа. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що ознайомлена з дійсними Умовами і правилами надання банківських послуг АТ «Акцент - Банк». Надання кредиту позивач підтвердив меморіальним ордером № TR.39090051.47998.65455 від 29.09.2024, а також банківською випискою по рахунку за період з 29.09.2024 22.1.2025. Згідно розрахунку позивача, який не був спростований відповідачем, заборгованість відповідача за кредитним договором № АВН0СТ1551001727632400585 від 29.09.2024 становить, станом на 23.12.2025, складається з 39397,18 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 34052,31 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами, 5344,87 грн. заборгованість за пенею. Згідно ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч. 1ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до ч. 2 ст.1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до ст.549 ЦК України та умов Договору, у разі невиконання чи несвоєчасного виконання зобов`язань в частині повернення кредиту та / або сплати процентів, комісій згідно з умовами Договору, відповідач зобов`язаний сплатити позивачу неустойку (штраф, пеню). Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Судом встановлено, що відповідач належним чином свої зобов`язання не виконував, у визначені договором строки погашення заборгованості за кредитним договором не здійснював, внаслідок чого у відповідача перед позивачем утворилася заборгованість за тілом кредитом у розмірі 39397,18 грн. та за відсотками, нарахування яких здійснювалось позивачем у відповідності до умов кредитного договору в розмірі 34127,03 грн. Враховуючи, що відповідач взяті на себе зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконує, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» заборгованості за кредитним договором (тіло кредиту та відсотки) у загальному розмірі 73524,21 грн. є обґрунтованими та підлягають стягненню з відповідача. Стосовно нарахованої позивачем пені, суд зазначає таке. Позивач нарахував відповідачу пеню у відповідності до умов кредитного договору, а саме відповідно до п. 12 Заяви про надання послуги «Швидка готівка», в якій зазначено, що у випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. Також, позивач посилається на те, що при стягненні неустойки (пені, штрафів) за даним договором слід використовувати не загальне, а спеціальне законодавство, що регулює безпосередньо відносини щодо споживчого кредитування, тобто Закон України «Про споживче кредитування». Суд, однак, користується та не може ігнорувати норми Цивільного кодексу України, в якому, в пункті 18 Прикінцевий та перехідних положень встановлено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Також, у відповідності до статті 4 Цивільного кодексу України основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Приймаючи до уваги викладене, суд вважає, що нарахування позивачем пені у період дії воєнного стану в України суперечить нормам Цивільного кодексу України і позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають. Питання про стягнення судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України та покладає судові витрати на відповідача пропорційно задоволеним вимогам. На підставі викладеного,

Outcome: partial