Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-04 00:00:00

Начальник Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення, в якій просить стягнути з відповідача на користь Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області майнову шкоду, завдану внаслідок злочинних дій відповідача, у розмірі 5200,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 11.01.2024 р. до чергової частини Покровського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення від працівників поліції про те, що вздовж дороги по вулиці Нахімова в м.Покровську Донецької області виявлено громадянина [PERSON] , [INFO] , який здійснив незаконну порубку деревини. За даним фактом розпочато досудове розслідування за №12024052410000052 від 11.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.І ст.246 КК України (Незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду). Відповідно до отриманої інформації від Державної екологічної інспекції у Донецькій області щодо проведення розрахунку розміру збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства в рамках кримінального провадження, внесеного у ЄРДР за №12024052410000052 від 11.01.2024, за фактом вирубки 3 сироростучих дерев вздовж [ADDRESS] , розрахунок шкоди склав 5200,00 гри. відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 року №559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів». Таким чином. діями [PERSON] який здійснив порубку дерев, Покровській військовій адміністрації, яка представляє інтереси Покровської міської територіальної громади, було спричинено матеріальну шкоду. Враховуючи, що сума матеріального збитку є недостатньою для притягнення до кримінальної відповідальності [PERSON] , за фактом незаконної порубки дерев, в діях останнього вбачаються ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ст. 153 КУпАП. У зв`язку з цим кримінальне провадження №12024052410000052 від 11.01.2024 року, закрито в зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України. 12.03.2024 Державна екологічна інспекція у Донецькій області отримала повідомлення Покровського РУП ГУНП в Донецькій області від 01.03.2024 року за вих.№ 5107/301 про закриття кримінального провадження № 12024052410000052 від 11.01.2024 на підставі п.8 ч.2 ст.40, ст.110, п.2 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з тим, що сума матеріального збитку є недостатньою для притягнення [PERSON] до кримінальної відповідальності, а в діях останнього вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст.153 КУпАП. Також Покровським РУП ГУНП в Донецькій області були надані копії матеріалів зазначеного кримінального провадження та постанови про закриття провадження для здійснення Державною екологічною інспекцією у Донецькій області заходів щодо притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за фактом здійснення вирубки 3 дерев вздовж дороги по вул.Нахімова в м.Покровську Донецької області. Але у зв`язку з тим, що в повноваженнях Державної екологічної інспекції у Донецькій області відсутні повноваження щодо доставки правопорушника для складання адміністративного протоколу після декриміналізації діяння, Покровському РУП ГУНП в Донецькій області було направлено відповідне повідомлення у відповідності до ст.259 КУпАП щодо здійснення доставки правопорушника [PERSON] до Державної екологічної інспекції у Донецькій області для складання протоколу про адміністративне правопорушення. Доставка правопорушника [PERSON] до Державної екологічної інспекції у Донецькій області для складання протоколу про адміністративне правопорушення Покровським РУП ГУНП в Донецькій області здійснена не була, що унеможливило здійснити заходи з притягнення правопорушника до адміністративної відповідальності. В зв`язку з вищевикладеним, просить стягнути з [PERSON] майнову шкоду, завдану внаслідок злочинних дій відповідача, у розмірі 5200,00 грн. Позивач у судове засідання не з`явився, в порядку п. 3 ч. 1 ст. 43, ч. 3 ст. 211 ЦПК України, подано заяву про розгляд справи у його відсутність, просить ухвалити рішення, яким задовольнити позовні вимоги. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, правом подачі відзиву на позовну заяву не скористався, судом вжито максимальні заходи для його повідомлення про розгляд справи з дотриманням ст. ст. 128, 130 ЦПК України. Відповідач викликався шляхом направлення повісток на адресу реєстрації внутрішньо переміщеної особи, отриманої під час підготовки до розгляду справи. Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. З огляду на вказане, в розумінні ст. 280 ЦПК України наявні умови для проведення заочного розгляду справи. Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог, дослідивши докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, - приходить до наступних висновків. В судовому засіданні встановлено такі фактичні обставини та відповідні правовідносини. 11.01.2024 р. до чергової частини Покровського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення від працівників поліції про те, що вздовж дороги по вулиці Нахімова в м.Покровську Донецької області виявлено громадянина [PERSON] , [INFO] , який здійснив незаконну порубку деревини. За даним фактом розпочато досудове розслідування за №12024052410000052 від 11.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.І ст.246 КК України (Незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду). Зі свідчень [PERSON] , що містяться в матеріалах кримінального провадження, встановлено, що він мешкає за адресою: [ADDRESS] . У будинку встановлена піч, тому він 09.01.2024 р. пішов до лісосмуги, яка розташована по [ADDRESS] , де за допомогою належної йому бензопили спиляв 3 дерева, які в подальшому, а саме 10.01.2024 р. та 11.01.2024 р. продовжив розпилювати на чурки, щоб перевезти за місцем мешкання, та опалювати будинок. [PERSON] визнав, що здійснює випил деревини для себе, без будь- яких документів. Покровську міську військову адміністрацію Покровського району Донецької області визнано потерпілим у вищевказаному кримінальному провадженні. Начальнику державної екологічної інспекції у Донецькій області було скеровано запит стосовно розрахунку збитку, завданого в результаті незаконної порубки насаджень, розташованих вздовж [ADDRESS] . Відповідно до розрахунку шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства в рамках кримінального провадження, внесеного у ЄРДР за №12024052410000052 від 11.01.2024, за фактом вирубки 3 сироростучих дерев вздовж [ADDRESS] , розрахунок шкоди склав 5200,00 грн.(а.с.27) Враховуючи, що сума матеріального збитку є недостатньою для притягнення до кримінальної відповідальності [PERSON] , за фактом незаконної порубки дерев, в діях останнього вбачаються ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ст. 153 КУпАП. У зв`язку з цим кримінальне провадження №12024052410000052 від 11.01.2024 року, закрито в зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч..1 ст. 246 КК України (а.с.10-14) Відповідно до листа начальника Державної екологічної інспекції у Донецькій області від 08.05.2025р., 12.03.2024 Державна екологічна інспекція у Донецькій області отримала повідомлення Покровського РУП ГУНП в Донецькій області від 01.03.2024 року за вих.№ 5107/301 про закриття кримінального провадження № 12024052410000052 від 11.01.2024 року на підставі п.8 ч.2 ст.40, ст.110, п.2 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з тим, що сума матеріального збитку є недостатньою для притягнення [PERSON] до кримінальної відповідальності, а в діях останнього вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст.153 КУпАП. Також Покровським РУП ГУНП в Донецькій області були надані копії матеріалів зазначеного кримінального провадження та постанови про закриття провадження для здійснення Державною екологічною інспекцією у Донецькій області заходів щодо притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за фактом здійснення вирубки 3 дерев вздовж дороги по вул.Нахімова в м.Покровську Донецької області. Але у зв`язку з тим, що в повноваженнях Державної екологічної інспекції у Донецькій області відсутні повноваження щодо доставки правопорушника для складання адміністративного протоколу після декриміналізації діяння, Покровському РУП ГУНП в Донецькій області було направлено відповідне повідомлення у відповідності до ст.259 КУпАП щодо здійснення доставки правопорушника [PERSON] до Державної екологічної інспекції у Донецькій області для складання протоколу про адміністративне правопорушення. Доставка правопорушника [PERSON] до Державної екологічної інспекції у Донецькій області для складання протоколу про адміністративне правопорушення Покровським РУП ГУНП в Донецькій області здійснена не була, що унеможливило здійснити заходи з притягнення правопорушника до адміністративної відповідальності (а.с.28-29) За змістом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту особистих немайнових або майнових прав та інтересів, з якими особа має право звернутися до суду, зокрема, є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до п.2 статті 83 Земельного кодексу України у комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності. За планом зонування території (зонінгом) м.Покровськ Донецької області землі під запитуваними зеленими насадженнями комунальної власності розташовані навколо підприємств IV класу шкідливості, що призначаються для розміщення підприємств, які є джерелами забруднення навколишнього середовища і потребують встановлення санітарно-захисної зони 100 м (зони В-4п). Таким чином, земельна ділянка під зеленими насадженнями з географічною прив`язкою об`єкта за десятинними координатами 48.292935,37.143839 вздовж автодороги комунальної власності по вул.Нахімова в м. Покровську віднесена до земель промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення комунальної власності, що перебувають у запасі. Згідно ч.І ст.246 УГПС України «Незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду», об`єктом цього кримінального правопорушення є встановлений порядок охорони, раціонального використання і відтворення лісу як важливого елемента навколишнього природного середовища. При цьому предметом кримінального правопорушення є дерева і чагарники, які ростуть у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду. При цьому, істотною шкодою вважається така шкода, яка у двадцять і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Один неоподаткований мінімум доходів громадян у 2024 році для визначення розміру матеріальної шкоди цієї категорії справ становитиме 1514,00 гривень, який враховуватиметься під час визначення матеріальних збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням. Відповідно до статті 246 КК України шкода вважається істотною, якщо вона у двадцять і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян - тобто від 30280 грн (1514 грн х 20 ). Під час проведення досудового розслідування було встановлено, що в діях [PERSON] відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, у вигляді предмету злочину та наслідків, таких я:к матеріальні збитки у вигляді істотної шкоди. Відповідно до ч.І ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Основною формою компенсації заподіяної (матеріальної) шкоди потерпілої особи є відшкодування збитків. Згідно ч.І ст.22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно ч.3 ст.22 Цивільного кодексу України збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Протиправними діями [PERSON] . Покровській міській територіальній громаді, інтереси якої представляє Покровська міська військова адміністрація Покровського району Донецької області, спричинено майнову шкоду, яка виразилась в завданні матеріального збитку на загальну суму 5200,00 грн., що підтверджується матеріалами та обставинами кримінального провадження. Статтею 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог. Відповідно до ст.41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, в тому числі, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно з пунктом "б" частини першої статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Відповідно до ст.ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Аналогічна правова позиція міститься в роз`ясненні Вищого арбітражного суду України №02-5/744 від 27.06.2001 року. Зокрема, відповідно до статті 69 Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від сплати збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Отже, позадоговірна (деліктна) відповідальність, яка є видом цивільно-правової відповідальності, настає при існуванні складу правопорушення, що виключає такі елементи, як: а) протиправність поведінки; б) шкода; в) причинний зв`язок між ними; г) вини заподіювана шкоди. Зазначені підстави визначаються загальними, оскільки для вирішення деліктного зобов`язання їх існування потрібне в усіх випадках, якщо інше не обумовлено законом. Цивільно-правова деліктна відповідальність - це забезпечений державним примусом обов`язок відповідальної особи відшкодувати потерпілому заподіяну шкоду. Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювана шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди. За таких обставин, наявні усі елементи складу цивільного правопорушення, що є підставою для настання цивільно-правової відповідальності відповідача. На підставі викладеного, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог та підстав позову, оцінивши наявні у справі докази на предмет їх належності, достовірності та достатності, аналізуючи встановлені у справі обставини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити та стягнути з відповідача майнову шкоду за порубку деревини. Згідно п. 2 ч. 5 ст. 265 ЦПК України, резолютивна частина рішення суду повинна містити висновок суду про розподіл судових витрат. Розподіл судових витрат між сторонами відбувається за правилами статті 141 ЦПК України. Згідно ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша компенсується за рахунок держави. Так, позивач в силу Закону України «Про судовий збір», звільнений від сплати державного судового збору, тому судові витрати підлягають стягненню з [PERSON] в дохід держави. Розмір судового збору суд визначає, з урахуванням норми п. 3 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір». На підставі викладеного,

Outcome: approved