Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом, який мотивовано тим, зокрема, що [INFO] померла [PERSON] , яка 25.07.20217 склала заповіт, зареєстрований в реєстрі за №1014, відповідно до якого належну їй земельну ділянку, яка розташована на території Суботівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, площею 1,9429 га, кадастровий номер 05226868000:02:000:0093, померла заповіла [PERSON] . Після її смерті позивач не зміг подати заяву прийняття спадщини у строку передбачений законом, оскільки у період з 05.07.2023 по 15.07.2023 перебував на лікуванні у КП «Хмельницький міський ЦПМСД №2 АЗПСМ №5». 17.06.2025 державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Кравченко Т.В., відмовлено у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском ним строк на прийняття спадщини. Разом з тим, строк був пропущений ним з поважних причин. Враховуючи викладене вище, позивач просить суд надати йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 07.10.2025 відкрито загальне провадження у справі та розпочато підготовче провадження у справі. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 07.11.2025 витребувано у державного нотаріуса витяг із спадкового реєстру щодо складання заповітів чи спадкових договорів, виданих свідоцтв про право на спадщину та за наявності належним чином завірених копії документів зі спадкової справи до майна померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 04.12.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився. Представник позивача подав до суду заяву про проведення розгляду справи без їх участі. Позовні вимоги підтримав. Надав згоду на ухвалення заочного рішення у справі. Представник відповідача в судове засідання не з`явилась. Про дату, час та місце проведення судового розгляду завжди повідомлялась завчасно та належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного документу до електронного кабінету відповідача у підсистемі ЄСІКС «Електронний суд». Враховуючи зазначені обставини суд, зважаючи на наявність згоди від сторони позивача, ухвалою від 05.03.2026 вирішив провести заочний розгляд справи на підставі наявних в справі доказів, відповідно до положень ст. 280-281 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності суд встановив таке. Встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.7). В матеріалах справи наявний заповіт посвідчений 25.07.2017 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сніцаренко Г.О., зі змісту якого слідує, зокрема, що [PERSON] , [INFO] , заповіла належну їй земельну ділянку, розташовану на території Суботівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, площею 1,9429 га, кадастровий номер 0522686800:02:000:0093, заповіла [PERSON] , [INFO] (а.с.8). Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності померлі [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину серія та номер 284, виданий 23.03.2000 (а.с.38), належить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Суботівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, площею 1,9429 га, кадастровий номер 0522686800:02:000:0093 (а.с.39). З листа про відмову у вчиненні нотаріальних дій завідувача Першої київської державної нотаріальної контори Марини Супліченко №2997/02-14 від 17.06.2025 слідує, що позивач не може оформити свої спадкові права, оскільки заяву про прийняття спадщини після померлої [PERSON] у встановлений законом строк не подав (а.с.9). З матеріалів спадкової справи №1029/2024 до майна померлої [INFO] [PERSON] слідує, зокрема, що із заявою про прийняття спадщини звернувся лише [PERSON] . Позивач стверджує, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустив з поважних причин, оскільки у період з 05.07.2023 по 15.07.2023 роки хворів. Як слідує з довідки КП «Хмельницький МЦПМСД №2» Хмельницької міської ради від 15.07.2025 позивач у період з 05.07.2023 по 15.07.2023 перебував на лікуванні (а.с.10). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. При вирішенні справи суд зважає на те, що згідно вимог ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». Крім того, згідно з правовим висновком, викладеним Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, під час вирішення питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Свобода заповіту охоплює особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належно вираженим, підлягає правовій охороні і після смерті заповідача. Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також неодмінність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання. Тобто, складаючи заповіт, спадкодавець виражає свою волю на набуття спадкоємцем права на визначене в ньому майно. Натомість, за загальним правилом, прийняття спадщини потребує активних дій спадкоємця. Враховуючи зазначене, дотриманням свободи заповіту в частині реалізації волі спадкодавця є забезпечення спадкоємцю можливості прийняти спадщину в порядку, встановленому чинним законодавством. Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 26.06.2024 у справі №686/5757/23 (провадження № 14-50цс24). Враховуючи вказані вище обставини справи, зміст доказів, та те, що доводи позивача знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду справи, за відсутності будь-яких заперечень від відповідача, який належним чином повідомлений про судовий розгляд, суд вважає, що позивач, як спадкоємець за заповітом має право на визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . Враховуючи вимоги ч.3 ст.1272 ЦК України достатнім строком суд вважає три місяці, з дня набрання рішенням законної сили, як про це просить сам позивач.

Outcome: approved