Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-02 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , треті особи [PERSON] , Четверта Харківська міська державна нотаріальна, в якому просила надати строк 3 місяця для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла [PERSON] , яка за життя 12.11.2014 року оформила заповіт, який був посвідчений Державним нотаріусом Четвертої Харківської Державної нотаріальної контори, на користь позивача та [PERSON] на все належне їй майно у рівних частках кожному, про заповіт позивача не повідомили. Проте, про складання заповіту на ім`я позивача, останній відомо не було, оскільки вона не проживала разом із спадкодавцем. [PERSON] була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] , а позивач зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] . Про існування заповіту позивач дізналась 11 листопада 2025 року. При цьому, у [PERSON] дітей не було, а її чоловік помер ще раніше. Із найближчих родичів у [PERSON] залишилася тільки одна рідна сестра [PERSON] , яку позивач вважала спадкоємцем за законом другої черги. 11 листопада 2025 року [PERSON] зателефонував та поцікавився чи подала позивач заяву про прийняття спадщини за заповітом до нотаріальної контори. Позивачу було відомо, що після смерті [PERSON] , саме [PERSON] забрав правовстановлюючі документи на належну [PERSON] квартиру, але про те, що там був заповіт на ім`я позивача, ніхто не повідомив. На прохання надати оригінали документів на квартиру та заповіт [PERSON] відмовив, мотивуючи це тим, що документи він втратив. 11 листопада 2025 року позивач звернулася до Четвертої Харківської міської Державної нотаріальної контори, але жодних заяв від неї не прийняли у зв`язку із відсутністю будь-яких документів, окрім документів, які посвідчують особу позивача. 03.12.2025 року позивач повторно звернулася до нотаріальної контори та отримала постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії, в якій зазначено, що після смерті [PERSON] була заведена спадкова справа № 565/2025, заяву про прийняття спадщини надіслала [PERSON] (будь-які документи, підтверджуючи її родинний зв`язок з померлою [PERSON] у позивача відсутні). У судове засідання позивач не з`явилась, про час, дату і місце розгляду справи була повідомлена, відповідно до ст. ст. 128, 129 ЦПК України, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнала. Відповідач в судове засідання не з`явилась, була належним чином повідомлена про час, дату і місце розгляду справи, відповідно до ст. ст. 128,129 ЦПК України, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнала. Треті особи в судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про час, дату і місце розгляду справи, відповідно до ст. ст. 128,129 ЦПК України, від [PERSON] надійшла заява про розгляд справи у його відсутність. З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 19.05.2025 року. Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді квартири за адресою: [ADDRESS] , яку вона заповіла [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується матеріалами спадкової справи № 565/2025 заведеної за заявою [PERSON] після смерті спадкодавця. Встановлено, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , тобто на момент смерті спадкодавця [PERSON] з останньою не проживала. Нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Козелько Т.М. відмовила [PERSON] у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , у зв`язку із відсутністю оригіналів документів, що підтверджують факт смерті спадкодавця, заповіт та право власності на нерухоме майно, що підтверджується постановою. Як встановлено судом, позивач є спадкоємцем за заповітом після померлої [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч. 2 ст. 1220 ЦК України). Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Як встановлено судом, позивач пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини у зв`язку із тим, що їй не відомо було про складання заповіту та відсутні оригінали документів на спадкове майно, тому вчасно не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. За таких обставин, суд вважає причини пропуску встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини позивачем поважними, а позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. У відповідності до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За змістом ч. 1 ст. 142 ЦПК України та ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Outcome: approved