Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-01 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача. Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут» звернулося до суду з позовом (поданим через систему «Електронний суд») до [PERSON] , яким просить стягнути з останнього заборгованість за електричну енергію, що утворилась за адресою: [ADDRESS] , за період з 01.01.2024 по 01.07.2025 в розмірі 331241,86 гривень, а судовий збір у розмірі 2422,40 гривні та витрати за отримання інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єкта нерухомого майна у сумі 41,00 гривні. Повернути Приватному акціонерному товариству «Харківенергозбут» суму 605,80 гривень надміру зарахованого судового збору відповідно до платіжної інструкції № 71681 від 03 липня 2024 року на загальну суму 3028,00 гривень. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут» є постачальником універсальної послуги електричної енергії на території Харківської області у відповідності до постанови НКРЕКП від 26 жовтня 2018 року № 1268. Типовий договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, комерційна пропозиція, копія ліцензії на провадження відповідної діяльності та копії інших документів ПрАТ "Харківенергозбут" розміщені на його сайті для публічного доступу: zbutenergo.kharkov.ua. [PERSON] є побутовим споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , а також є власником 45/100 житлового будинку за даною адресою, на підставі свідоцтва про право на спадщину, за законом, серія та номер: 1-1, виданий 03.01.2018, видавник: Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області, державний нотаріус Ольховська Л.М. У відповідності до вимог пунктів 4.3, 4.12, 4.13 ПРРЕЕ та пункту 9.1.1 ККОЕЕ, згідно переданих, від оператора системи розподілу АТ "Харківобленерго" даних щодо обсягів спожитої електричної енергії у період з 01.01.2024 по 01.07.2025, Постачальником проведено нарахування заборгованості за спожиту електричну енергію у сумі 31241,86 грн. 18.12.2021 на рахунок ПрАТ "Харківенергозбут" надійшла оплата за спожиту електричну енергію по особовому рахунку № [NUMBER] у сумі 1500,00 грн. 22.07.2024 Боржник звернувся з заявою про намір укласти договір реструктуризації заборгованості в сумі 23900,10 грн. терміном на 6 календарних місяців. 22.07.2024 між ПрАТ «Харківенергозбут» та [PERSON] було укладено договір реструктуризації заборгованості побутового споживача за електричну енергію № 150000015206 від 22.07.2024 строком на 6 місяців. Однак, Боржник взяті на себе зобов`язання за договором № 150000015206 від 22.07.2024 не виконав в повному обсязі, в зв`язку з чим станом на 01.07.2025 утворилась заборгованість в сумі 31241 грн. 86 коп. Рух справи. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 13 жовтня 2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Участь у справі сторін та інших учасників справи. Представник позивача - Савченко В.В. у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру, отриманих судом відповідно до вимог ч. 8 ст.187 ЦПК України, смс-повісткою. Згідно довідки про доставку повідомлення у додаток «Viber», судову повістку на судове засідання призначене на 02 березня 2026 року, останній отримав 04 лютого 2026 року о 12 годині 59 хвилин. Також виклик [PERSON] здійснювався через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Відповідач відзиву на позов не надавав, з будь-якими клопотаннями та заявами до суду не звертався. Відповідно до ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 року Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»). Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Судом встановлено, що позивачем на підставі договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг надаються послуги з електропостачання за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] та є споживачем послуг з електропостачання за цією адресою. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єкта нерухомого майна № 439494641 від 14 серпня 2025 року, [PERSON] є власником 45/100 житлового будинку за адресою [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, серія та номер: 1-1, виданий 03.01.2018 , видавник: Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області, державний нотаріус Ольховська Л.М. На ім`я [PERSON] відкритий особовий рахунок № [NUMBER] за зазначеною адресою для проведення оплати за спожиту електричну енергію в ПАТ «Харківенергозбут. 22 липня 2024 року [PERSON] звернувся з заявою про намір укласти договір реструктуризації заборгованості, що утворилась за адресою: [ADDRESS] , особовий рахунок: [NUMBER] , в сумі 23900,10 грн. терміном на 6 календарних місяців, що свідчать про постачання [PERSON] електричної енергії за даною адресою. 22 липня 2024 року між ПрАТ «Харківенергозбут» та [PERSON] було укладено договір реструктуризації заборгованості побутового споживача за електричну енергію № 150000015206 від 22.07.2024 строком на 6 місяців. Згідно графіку до договору реструктуризації, [PERSON] зобов`язався сплачувати щомісячно до 20 числа кожного місяця заборгованість у сумі 3983,35 грн., останнім днем виконання зобов`язань за договором реструктуризації був 20.01.2025. Однак, [PERSON] взяті на себе зобов`язання за договором № 150000015206 від 22.07.2024 не виконав в повному обсязі, в зв`язку з чим станом на 01.07.2025 утворилась заборгованість в сумі 31241 грн. 86 коп., що підтверджується розрахунком заборгованості. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду. Відповідно до частини 1 статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Постановою НКРЕКП від 26 жовтня 2018 року №1268 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо передачі даних побутових та малих не побутових споживачів постачальнику електричної енергії, на якого відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» покладається виконання функції універсальної-послуги на закріпленій території. Згідно Переліку постачальників універсальних послуг на території Харківської області, таким постачальником визначено Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут». Позивач має ліцензію з постачання електричної енергії (постанова НКРЕКП від 19 червня 2018 року №505). Договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг (далі - договір) є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови постачання електричної енергії виключно побутовим та малим непобутовим споживачам (далі - споживач) постачальником універсальних послуг (далі - постачальник) та укладається сторонами з урахуванням статей 633,634,641,642 Цивільного кодексуУкраїни шляхом приєднання споживача до цього договору. Умови цього договору є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Згідно з п. 5.10 Договору оплата рахунка Постачальника має бути здійснена Споживачем у строк, що визначений в комерційній пропозиції, яка є додатком 3 до цього Договору. За умовами п. 3 комерційної пропозиції розрахунковим періодом є календарний місяць; оплата електричної енергії, в тому числі послуги з розподілу електричної енергії, здійснюється Споживачем один раз за фактичний обсяг відпущеної електричної енергії, визначеного за показами розрахункових засобів обліку (або розрахунковим шляхом), на підставі виставленого рахунка Споживачу Постачальником, в якому зазначаються сума до сплати за електричну енергію, в тому числі послуги з розподілу електричної енергії. Відповідно до п. 6.2 Договору Споживач зобов`язується забезпечувати своєчасну та повну оплату спожитої електричної енергії відповідно до умов цього Договору та пов`язаних з постачанням електричної енергії послуг згідно з умовами цього Договору. Згідно п. 4.3 ПРРЕЕ дані, необхідні для формування платіжних документів, у тому числі щодо обсягів електричної енергії, надаються учасникам роздрібного ринку Адміністратором комерційного обліку в порядку, встановленим Кодексом комерційного обліку. Згідно п. 4.12. ПРРЕЕ розрахунки між Споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від Адміністратора комерційного обліку, в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії. Пунктом 4.13 ПРРЕЕ передбачено, що для здійснення розрахунків за фактично спожиту електричну енергію електропостачальник має сформувати та виставити Споживачу платіжний документ у паперовій або електронній формі (у випадку згоди споживача на отримання електронного платіжного документа), на підставі даних комерційного обліку, отриманих у порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку. Типовий договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, комерційна пропозиція, копія ліцензії на провадження відповідної діяльності та копії інших документів ПрАТ «Харківенергозбут» розмішені на його сайті для публічного доступу: zbutenergo.kharkov.ua. Враховуючи, що за адресою: [ADDRESS] , фактично спожито електричну енергію, договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг вважається укладеним на умовах типового договору та комерційної пропозиції, що розміщені на сайті zbutenergo.kharkov.ua. У відповідності до вимог пунктів 4.3, 4.12, 4.13 ПРРЕЕ та пункту 9.1.1 ККОЕЕ, згідно переданих, від оператора системи розподілу АТ "Харківобленерго" даних щодо обсягів спожитої електричної енергії у період з 01.01.2024 по 01.07.2025, Постачальником проведено нарахування заборгованості за спожиту електричну енергію у сумі 31241,86 грн. 22 липня 2024 року між ПрАТ «Харківенергозбут» та [PERSON] було укладено договір реструктуризації заборгованості побутового споживача за електричну енергію № 150000015206 від 22.07.2024 строком на 6 місяців. Згідно графіку до договору реструктуризації, [PERSON] зобов`язався сплачувати щомісячно до 20 числа кожного місяця заборгованість у сумі 3983,35 грн., останнім днем виконання зобов`язань за договором реструктуризації був 20.01.2025. Однак, [PERSON] взяті на себе зобов`язання за договором № 150000015206 від 22.07.2024 не виконав в повному обсязі, у зв`язку з чим утворилася заборгованість за електричну енергію. Частиною 1 статті 639 ЦК України передбачено, що договір може бути укладений у будь - якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Статтею 638 ЦК України встановлено, що договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції другою стороною та вважається укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору Відповідно до частини 2 статті 642 ЦК України якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товар, надала послуги, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця діє є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. Відтак, між сторонами виникли правовідносини з приводу надання послуг. Відповідно до статті 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на засадах. Пунктом 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено право споживача одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини 2 статті 7цього Закону обов`язок споживача оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Аналіз вищенаведених положень свідчить про те, що споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними, а відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Відповідно до частин 1, 2 статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Згідно з статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною 1 статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). В порушення обов`язку щодо своєчасної та повної оплати наданих позивачем послуг, відповідач неналежним чином виконував зобов`язання з оплати таких послуг. Згідно з розрахунком позивача, заборгованість відповідача за користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] становить 31241,86 гривень. Розрахунок боргу, наданий позивачем, сумніву не викликає та приймається судом. На підставі викладеного, суд висновує, що позов ПАТ «Харківенергозбут» підлягає задоволенню в повному обсязі, оскільки відповідач, споживаючи електричну енергію за період з 01 січня 2024 року по 01 липня 2025 року, надану послугу в повному обсязі не оплачував, тому сума заборгованості в розмірі 31241,86 гривень підлягає стягненню з [PERSON] на користь позивача. Щодо розподілу витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 2422,40 гривень. Також суд зазначає, що разом із поданням позовної заяви представником позивача було заявлено клопотання про повернення судового збору, в якій просить суд повернути надміру сплачений судовий збір відповідно до платіжної інструкції № 71681 від 03 липня 2024 року у розмірі 605,60 грн. З матеріалів справи встановлено, що позивачем позовну заяву подано у даній справі подано в електронній формі через систему "Електронний суд" та сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 гривень. Разом із тим, ч. 3 ст. 4 Закону "Про судовий збір" передбачає, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Таким чином, сума судового збору за звернення до суду з цивільним позовом за допомогою підсистеми «Електронний суд», враховуючи ч. 3 ст. 4 Закону "Про судовий збір", становить 2422,40 грн. Враховуючи вищезазначене, ПрАТ «Харківенергозбут» сплачено судовий збір в більшому розмірі, ніж встановлено законом, на суму 605,60 грн. Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду у разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю (ч. 2 ст. 7 Закону України "Про судовий збір"). Частиною 5 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" визначено, що повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики. Враховуючи вищевикладене, надмірно сплачений ПрАТ «Харківенергозбут» судовий збір у розмірі 605,60 грн., відповідно до платіжної інструкції № 71681 від 03 липня 2024 року, підлягає поверненню. Крім того, позивач просить стягнути витрати, пов`язані з необхідністю витребування інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єкта нерухомого майна у сумі 41,00 гривні. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані з витребуванням доказів. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати, пов`язані з необхідністю витребування інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єкта нерухомого майна у сумі 41,00 гривні. На підставі викладеного,

Outcome: approved