Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-25 00:00:00

23.01.2026 до Славутського міськрайонного суду Хмельницької області надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування поданого позову вказано, що 30.03.2025 між ТОВ «Споживчий центр» та Відповідачем [PERSON] укладено кредитний договір №30.03.2025-100002026 у формі електронного документа з використанням електронного підпису. Відповідно до умов договору позичальнику надано кредиту розмірі 6000 грн., та на наступних умовах: 1. Дата видачі кредиту 30.03.2025; 2. Сума кредиту: 6000 грн. 00 коп. 3. Строк на який надається кредит 168 днів з дня його надання; 4. Дата повернення кредиту 13.09.2025 5. Продовження строку кредитування та строку виплати кредиту не передбачена. Продовження строку договору не передбачено. 6. Процентна ставка «Стандартна» - фіксована незмінна процентна ставка у розмірі 1% за 1 день користування. 7. Процентна ставка «Економ» - фіксована незмінна процентна ставка у розмірі 0,5% за 1 день користування кредитом. 8. Комісія за надання кредиту 5% від суми кредиту та дорівнює 300 грн. 00 коп. 17. Неустойка: 90 грн. 00 коп., що нараховується за кожен день невиконання або неналежного виконання кожного окремого зобов`язання незалежно від суми невиконаного/неналежно виконаного зобов`язання. Оскільки відповідач не виконує своїх зобов`язань за договором, представник позивача звернувся до суду та просив: стягнути із відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 18180 грн. 00 коп., а також судовий збір в сумі 2422 грн. 40 коп. Ухвалою від 26.01.2026 провадження у справі відкрито та призначено судове засідання в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. 26.02.2026 року учасники справи на судовий розгляд не з`явились. Представник позивача просив про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] , на розгляд справи не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, та повідомив, що є учасником бойових дій та особою з інвалідністю ІІ групи. На підтвердження надав копії посвідчення учасника бойових дій та посвідчення особи з інвалідністю. Визнає позов тільки у частині тіла кредиту. Дослідивши позовну заяву та письмові докази, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] , використовуючи електронний підпис одноразовим ідентифікатором Е886, 30.03.2025 року підписав Пропозицію про укладення кредитного договору (оферти) та Заявку на отримання кредиту (а.с. 14-20). Було підтверджено укладення кредитного договору та отримано на рахунок 4149-49ХХ-ХХХХ-7975 кошти у розмірі 6000 грн., а отже акцептовано умови Договору. Кожна сторінка договору була підписана вищезазначеним ідентифікатором (а.с. 11, 23-29). Було підтверджено укладення кредитного договору та отримано на рахунок [NUMBER] кошти у розмірі 6000 грн., а отже акцептовано умови Договору. Кожна сторінка договору була підписана вищезазначеним ідентифікатором. Згідно довідки ТОВ «Універсальні платіжні рішення», 30.03.2025 о 17:54:41 було перерахування коштів на суму 6000 грн., номер картки № [NUMBER] (а.с. 21, 23-29). Таким чином, вказаний договір підписано електронним підписом, використання якого неможливе без проходження попередньої реєстрації та отримання одноразового ідентифікатора, та без здійснення входу на веб-сайт за допомогою логіна особистого кабінету і пароля особистого кабінету. Позичальник [PERSON] під час укладення кредитного договору №30.03.2025-100002026 пройшов ідентифікацію шляхом використання Системи BankID Національного банку. Під час ідентифікації Позичальник- [PERSON] з документів, створених на матеріальних носіях, та/або електронних даних було забезпечено однозначне встановлення фізичної особи (а.с. 31). Згідно до довідки-розрахунку про стан заборгованості, заборгованість за кредитним договором №30.03.2025-100002026 від 30.03.2025, складає 18180 грн., з яких: 6000 грн. основний борг, 7980 грн. проценти, 300 грн. комісія за надання, 900 грн. комісія за обслуговування, 3000 грн. - неустойка (а.с. 22). Також, за клопотанням представника позивача, судом було витребувано інформацію у АТ КБ «Приват Банк», щодо імітування картки у банку на ім`я [PERSON] , а також інформацію про рух коштів по банківському рахунку за 30.03.2025. З відповіді банку встановлено, що на ім`я [PERSON] в банку емітовано картку № [NUMBER] , на яку 30.03.2025 було зараховано 6000 грн. Факт отримання кредиту відповідачем у поданій до суду заяві не оспорюється. За правилами ст. 1055 ЦК України, кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4, 7 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію», пропозиції укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або іншому порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами Законодавства. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статті 12 цього закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовий формі (ч. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію). Згідно з п. 6, 12 ч.1 ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію»: електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору; одноразовий ідентифікатор це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-комунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Без отримання листа на адресу електронної пошти та/або смс повідомлення, без здійснення входу на сайт товариства за допомогою логіна особистого кабінету і пароля особистого кабінету кредитний договір між Заявником/Кредитором та Боржником/Позичальником не був би укладений. Отже сторони досягли згоди щодо усіх істотних умов правочину (позиція Верховного Суду у постанові № 524/5556/19 від 12.01.2021, у постанові №127/33824/19 від 07.10.2020). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором з відповідача на користь позивача слід стягнути: заборгованість з тіла кредиту 6000 грн. Щодо нарахування процентів,неустойки та комісії, суд зазначає наступне. Частиною 15 статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», встановлено, що військовослужбовцям, які були призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період на весь час їх призову, а також їх дружинам (чоловікам), а також іншим військовослужбовцям, під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України, їх дружинам (чоловікам) - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (жилого будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля. Дана пільга поширюється та діє для військовослужбовців з початку (18.03.2014 року) і до закінчення особливого періоду, для резервістів та військовозобов`язаних - з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду. Банки під час дії особливого періоду не мають право нараховувати відсотки, а у випадку нарахування зобов`язані їх списати. Для реалізації вказаного права на пільгу, необхідно письмово повідомити банк про проходження військової служби та надати підтверджуючі документи (копію військового квитка з відповідною службовою відміткою, копію довідки про призов військовозобов`язаного на військову службу, копію витягу з наказу або довідки про зарахування до списків військової частини). Як вбачається з матеріалів справи, відповідач [PERSON] є учасником бойових дій, про що свідчить копія Посвідчення учасника бойових дій № [NUMBER] , та особою з інвалідністю ІІ групи, про що свідчить посвідчення особи з інвалідністю серії [NUMBER] . Таким чином, на відповідача, як на військовослужбовця який безпосередньо брав участь у забезпеченні оборони України, поширюються пільги, передбачені частиною 15 статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», а саме: штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, а у випадку нарахування зобов`язані їх списати. Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного суду, викладеною у постанові від 14.05.2021 у справі № 502/1438/18. Так, відповідно до статті 4 ЦК України основу цивільного законодавства України становить Конституція України. Основним актом цивільного законодавства є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу. Велика Палата Верховного Суду неодноразово виснувала, що якщо ЦК України та інший нормативно-правовий акт, який має юридичну силу закону України, містять однопредметні приписи різного змісту, то пріоритетними є приписи ЦК України (див. постанови від 22 червня 2021 року у справі №334/3161/17 (пункт 17), від 18 січня 2022 року у справі №910/17048/17 (пункт 78), від 29 червня 2022 року у справі №477/874/19 (пункт 69)). Згідно з пунктом 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК Україниу період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установивши, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого відповідним законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, на всій території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, дія якого триває до теперішнього часу. Оскільки комісія за кредитним договором №30.03.2025-100002026 від 30.03.2025 нарахована за період дії воєнного стану, тому позов в частині стягнення з [PERSON] заборгованості за комісію за надання кредиту в сумі 300 грн. та 900 грн. комісії за обслуговування задоволенню не підлягає. Також, відповідно до п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Outcome: partial