Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-02 00:00:00

[PERSON] звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до Держави Україна в особі Головного управління національної поліції в Хмельницькій області про відшкодування 80 000 000 грн. моральної шкоди, завданої внаслідок незаконних рішень та бездіяльності посадових осіб Держави Україна, що призвело до порушення Конвекційного права на ефективний засіб юридичного захисту внаслідок надмірної тривалості кримінального провадження №42023242260000034. В обґрунтування позову вказує, що в провадженні дізнавачів Головного управління національної поліції в Хмельницькій області знаходилось кримінальне провадження №42023242260000034 про вчинення директором Державного підприємства «Радгосп «Лісовогринівецький» Лежанським В.В., персональні відомості про його особу містяться в ЄДРПОУ, службові і посадові особи Хмельницької обласної прокуратури та ГУНП в Хмельницькій області, з особливою зухвалістю та винятковим цинізмом роблять видимість розслідування даного кримінального правопорушення, оскільки всупереч статті 6 КПК України директор Державного підприємства «Радгосп «Лісовогринівецький» [PERSON] в них перетворився на невідому особу. Такі дії дізнавача та групи процесуальних прокурорів є триваючим катуванням мене як споконвічного українця, зухвалим і цинічним порушенням моїх прав та моєї людської гідності, оскільки нічим іншим це пояснити неможливо. Розслідування триває з 06.06.2023 року і по дату звернення до суду з позовом у 2025 році становить більше двох з половиною років і є неефективним. Вважає, що внаслідок неефективного розслідування кримінального провадження, порушено його права і завдано йому моральну шкоду, яку він оцінив у 80 000 000 грн., що і стало причиною звернення до суду. Ухвалою суду від 02.12.2025 року по справі відкрито провадження, призначено підготовче судове засідання, а ухвалою від 15.01.2026 року підготовче провадження по справі закрито та призначено до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач не з`явився, в позовній заяві вказав про розгляд справи без його участі, про час та місце судового розгляду повідомлений в установленому законом порядку рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, подав відзив на позовну заяву, згідно якого наполягає на відсутності підстав для задоволення позову у зв`язку з відсутністю бездіяльності органу досудового розслідування. Вивчивши матеріали справи та надані докази, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] звернувся з позовом до Держави Україна в особі представника ГУНП в Хмельницькій області, про відшкодування моральної шкоди, завданої йому внаслідок незаконних рішень та бездіяльності посадових осіб Держави Україна, що призвело до порушення Конвекційного права на ефективний засіб юридичного захисту внаслідок надмірної тривалості кримінального провадження №42023242260000034, в порядку ч. 1 ст. 23 та ст. 1174 ЦК України, ст. 56 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод . У відділі дізнання Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області перебуває кримінальне провадження № 42023242260000034. Під час досудового розслідування: 10.05.2024 старшим дізнавачем СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області Островським І.А., у порядку ст. 93 КПК України надіслано запит до уповноваженої особи головного управління Державної Податкової служби у Хмельницькій області, з метою отримання інформації стану нарахування та фактичної виплати заробітньої плати гр. [PERSON] , у період часу з 01.01.2020 по 31.12.2022. 10.05.2024 старшим дізнавачем СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області Островським І.А., у порядку ст. 93 КПК України надіслано запит до уповноваженої особи Головного управління пенсійного фонду в Хмельницькій області, з метою отримання інформації щодо стану нарахування та фактичної виплати заробітньої плати гр. [PERSON] , у період часу з 01.01.2020 по 31.12.2022. 24.05.2024 отримано відповідь на запит від уповноваженої особи Головного управління Державної Податкової служби у Хмельницькій області, де зазначено, що надання відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, можливе лише за письмовою згодою суб`єкта персональних даних або у законодавчо визначеному порядку. 11.06.2024 отримано відповідь на запит від уповноваженої особи Головного управління пенсійного фонду в Хмельницькій області, де зазначено, що задля отримання відповідної інформації, слід звернутися із тимчасовим доступом до речей та документів, так як дана інформація містить охоронювану законом таємницю. 02.07.2024 начальником СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції Цісарем О.О. було підготовано, погоджено з процесуальним прокурором та подано на розгляд до Хмельницького міськрайонного суду клопотання про тимчасовий доступ до речей та документів, що перебувають у володінні Головного управління ДПС у Хмельницькій області. 03.07.2024 отримано ухвалу Хмельницького міськрайонного суду про дозвіл на здійснення тимчасового доступу до речей та документів, що перебувають у володінні Головного управління ДПС у Хмельницькій області. 22.07.2024 дізнавачем СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду, здійснено тимчасовий доступ до речей та документів, що перебувають у володінні Головного управління ДПС у Хмельницькій області, а саме відомостей про отримання доходів, заробітної плати [PERSON] за період часу з 01.01.2020 по 31.12.2022. 02.07.2024 начальником СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції Цісарем О.О. було підготовано, погоджено з процесуальним прокурором та подано на розгляд до Хмельницького міськрайонного суду клопотання про тимчасовий доступ до речей та документів, що перебувають у володінні ДП «Радгосп «Лісовогринівецький», із можливістю вилучення завірених належним чином відповідних документів, які необхідні для здійснення досудового розслідування. 02.07.2024 начальником СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції Цісарем О.О. було підготовано, погоджено з процесуальним прокурором та подано на розгляд до Хмельницького міськрайонного суду клопотання про тимчасовий доступ до речей та документів, що перебувають у володінні Головного управління ПФУ у Хмельницькій області. 03.07.2024 отримано ухвалу Хмельницького міськрайонного суду про дозвіл на здійснення тимчасового доступу до речей та документів, що перебувають у володінні Головного управління ПФУ у Хмельницькій області. 22.07.2024 здійснено тимчасовий доступ до речей та документів, що перебувають у володінні Головного управління ПФУ у Хмельницькій області, а саме відомостей про відрахування із заробітної плати [PERSON] за період часу з 01.01.2020 по 31.12.2022. 12.07.2024 отримано ухвалу Хмельницького міськрайонного суду про дозвіл на здійснення тимчасового доступу до речей та документів, що перебувають у володінні ДП «Радгосп «Лісовогринівецький», із можливістю вилучення завірених належним чином відповідних документів, які необхідні для здійснення досудового розслідування. Проте, виконати її не представилось за можливе, оскільки під час виїзду за юридичною адресою підприємства (вул. Центральна, буд. 4, с. Лісові Гринівці, Хмельницького району, Хмельницької області) було встановлено, що там знаходяться занедбанні виведенні з експлуатації будівлі. Також здійснювались телефонні дзвінки до [PERSON] на номер «0684080800» з метою вручення останньому на виконання вищевказаної ухвали, на що останній повідомив, що наразі не має часу, також повідомив, що за першої нагоди отримає ухвалу та забезпечить її виконання, та у подальшому перестав відповідати на телефонні дзвінки 26.08.2024 начальником СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області Цісарем О.О., надіслано за адресою проживання повістку про виклик для забезпечення участі у допиті [PERSON] . Проте, останній на зазначений час та дату до відділення поліції №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області так і не з`явився, про свою відсутність у разі непередбачуваних обставин, додатково не повідомляв. 26.08.2024 начальником СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області Цісарем О.О., надіслано за адресою проживання повістку про виклик для забезпечення участі у допиті [PERSON] . Проте, останній на зазначений час та дату до відділення поліції №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області так і не з`явився, про свою відсутність у разі непередбачуваних обставин, додатково не повідомляв. 30.09.2024 підготовано та скеровано на виконання запит до Хмельницького міськрайонного суду про отримання копій рішень суду у цивільній справі за позовом [PERSON] до Державного підприємства «Радгосп «Лісовогринівецький» з приводу стягнення з підприємства невиплаченої заробітної плати. 30.09.2024 підготовано та скеровано на виконання запит до Хмельницького апеляційного суду про отримання копій рішень суду у цивільній справі за позовом [PERSON] до Державного підприємства «Радгосп «Лісовогринівецький» з приводу стягнення з підприємства невиплаченої заробітної плати. У подальшому копії вказаних рішень суду було долучено до матеріалів кримінального провадження. 03.10.2024 начальником СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області Цісарем О.О. у порядку ст. 93 КПК України скеровано запит до начальника Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, з метою отримання інформації щодо перевірки законності дій керівника ДП «Радгосп «Лісовогринівецький» з приводу невиплати заробітної плати [PERSON] 09.10.2024 отримано та долучено до матеріалів кримінального провадження відповідь Центрально-Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці. 17.10.2024 підготовано та скеровано на виконання начальнику Хмельницького відділу ДВС у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Роману ХАБАЛЮ запит про надання інформації, а саме чи було відкрите виконавче провадження з приводу стягнення з Радгосп «Лісовогринівецьке» невиплаченої заробітної плати [PERSON] (рішення Хмельницького міськрайонного суду від 12.02.2024 у справі №686/28905/23). 13.01.2025 начальником СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області Цісарем О.О. у порядку ст. 93 КПК України скеровано запит директору ДП «Радгосп «Лісовогринівецьке», з метою отримання інформації щодо стану нарахування та фактичної виплати заробітної плати [PERSON] у період часу з 01.01.2019 по 31.12.2023. 06.03.2025 підготовано та повторно скеровано на виконання Начальнику Хмельницького відділу ДВС у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Роману ХАБАЛЮ запит про надання інформації, а саме чи було відкрите виконавче провадження з приводу стягнення з Радгосп «Лісовогринівецьке» невиплаченої заробітної плати [PERSON] (рішення Хмельницького міськрайонного суду від 12.02.2024 у справі №686/28905/23). 13.09.2025 начальником СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області Цісарем О.О. у порядку ст. 93 КПК України скеровано запит до уповноваженої особи Другого відділу ДВС у м. Хмельницькому з метою отримання інформації, щодо відкриття виконавчого провадження з приводу стягнення з ДП «Радгосп «Лісовогринівецьке» невиплаченої заробітної плати [PERSON] 16.09.2025 отримано відповідь від уповноваженої особи Другого відділу ДВС у м. Хмельницькому, щодо відкриття виконавчого провадження з приводу стягнення з ДП «Радгосп «Лісовогринівецьке» невиплаченої заробітної плати [PERSON] 18.09.2025 дізнавачем СД ВнП № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області надіслано за адресою проживання повістку про виклик для забезпечення участі у допиті [PERSON] . Проте, останній на зазначений час та дату до відділення поліції №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області так і не з`явився, про свою відсутність у разі непередбачуваних обставин, додатково не повідомляв. 18.09.2025 дізнавачем СД ВнП № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області надіслано за адресою проживання повістку про виклик для забезпечення участі у допиті [PERSON] . Проте, останній на зазначений час та дату до відділення поліції №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області так і не з`явився, про свою відсутність у разінепередбачуваних обставин, додатково не повідомляв. 03.10.2025 начальником СД ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області Цісарем О.О. у порядку ст. 93 КПК України скеровано запит начальнику Хмельницького відділу ДВС у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управлінняМіністерства юстиції (м. Київ), з метою отримання інформації, щодо відкриття виконавчого провадження з приводу стягнення з ДП «Радгосп «Лісовогринівецьке» невиплаченої заробітної плати [PERSON] 29.10.2025 отримано відповідь від начальника Хмельницького відділу ДВС у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про те, що у Відділі на виконанні перебуває виконавче провадження про стягнення невиплаченої заробітної плати на користь [PERSON] . Позивач вважає, що внаслідок неефективного розслідування вказаного кримінального провадження, порушено його права і завдано йому моральну шкоду, яку він оцінив у 80 000 000 грн. У статті 15 Цивільного Кодексу України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно із частиною четвертою статті 58 ЦПК України держава, територіальна громада бере участь у справі через відповідний орган державної влади, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами статей 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.03.2020 року у справі № 641/8857/17 зазначено, що держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин (частина перша статті 167 ЦК України). Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом (стаття 170 ЦК України). Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України). Державу представляють відповідні органи державної влади в межах їх компетенції через свого представника (частина четверта статті 58 ЦПК України). У свою чергу, під компетенцією розуміють сукупність предметів відання, завдань, повноважень, прав і обов`язків державного органу або посадової особи, що визначаються законодавством. Отже, у цивільному судочинстві держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями саме у спірних правовідносинах, зокрема і представляти державу в суді (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 року у справі № 5023/10655/11, від 21.08.2019 року у справі № 761/35803/16-ц, від 18.12.2019 року у справі № 688/2479/16-ц) зазвичай, орган, діями якого завдано шкоду. Статтею 56 Конституції України встановлено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. За змістом ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. В силу ч. 1 ст. 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду визначені ст. 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов є підставою для покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких наведено у ч. 1 ст. 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 цього Кодексу). Як передбачено ч. 1 ст. 1174 ЦК України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи. Положеннями статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 червня 2024 року у справі № 463/1698/21 (провадження №61-9237св23) зроблено висновок, що «правовою підставою для відшкодування шкоди є не лише сам факт скасування процесуальних рішень, прийнятих прокурором або судом, а встановлення протиправності та систематичної бездіяльності слідчих або посадових осіб органів прокуратури, надмірної тривалості досудового розслідування у кримінальному провадженні та спричинених у зв`язку із цим негативних наслідків для позивачки. Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах неодноразово визначала, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень слід розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб,які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень,були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації,але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту несвоєчасного виконання обов`язкових дій,а важливими є також конкретні причини,умови та обставини,через які дії,що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону,фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст,значимість,тривалість та межі бездіяльності,фактичні підстави її припинення,а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів особи. Самі пособі строки поза зв`язком з конкретною правовою ситуацією, набором фактів, умов та обставин, за яких розгорталися події, не мають жодного значення. Сплив чи настання строку набувають (можуть набути)правового сенсу в сукупності з подіями або діями, для здійснення чи утримання від яких встановлюється цей строк. Така правова позиція була викладена в постанові Верховного Суду України від 13 червня 2017 року у справі № 12-1393а17 і постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 квітня 2018 року у справі № П/9901/137/18 (800/426/17) та від 27 лютого 2020 року у справі № 800/304/17». Вказаний висновок також підтриманий Верховним Судом в постанові від 12.02.2025 у справі № 953/20085/21-ц. Тоді як ч. 1 ст. 81 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Разом з тим, позивачем не надано жодного доказу протиправної бездіяльності органу досудового розслідування. Відділом дізнання Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області надано інформацію по кримінальному провадженню № 42023242260000034, зокрема про вжиті дізнавачем заходи, а тому матеріалами кримінального провадження спростовуються доводи позивача про бездіяльність органу досудового розслідування. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 квітня 2022 року в справі N 686/5244/21 зазначено, що: "правовою підставою цивільно-правової відповідальності за відшкодування шкоди, завданої рішеннями, діями чи діяльністю органів державної влади, є правопорушення, що включає як складові: шкоду, протиправне діяння особи, яка її завдала, причинний зв`язок між ними. За змістом статей 1173, 1174 ЦК України шкода відшкодовується незалежно від вини. Разом з тим, обов`язок доведення наявності шкоди, протиправності діяння та причинно-наслідкового зв`язку між ними покладається на позивача. Відсутність однієї із складової цивільно-правової відповідальності є підставою для відмови у задоволенні позову. Причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, завданою потерпілому, є однією з обов`язкових умов настання деліктної відповідальності. Визначення причинного зв`язку є необхідним як для забезпечення інтересів потерпілого, так і для реалізації принципу справедливості при покладенні на особу обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду. Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку шкоду, а тільки за ту шкоду, яка завдана його діями. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 вересня 2018 року у справі № 686/23731/15-ц виснувала, що моральною шкодою визначаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливості реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц виснувала, що, визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення. Як вбачається з матеріалів справи, позивач не вказує, в чому саме виражається завдана йому моральна шкода, не наводить жодних розрахунків або обґрунтування визначеного в позовній заяві розміру відшкодування, не надає жодного доказу на підтвердження існування будь-яких негативних явищ викликаних бездіяльністю органу досудового розслідування. Відмовляючи в задоволенні позову [PERSON] , суд також виходить з того, що позивачем не доведено заподіяння йому моральної шкоди будь-якими діями ти бездіяльністю відповідача. На підставі ст.ст. 10, 12,13, 18, 81, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, -

Outcome: dismissed