Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-02 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вказаним вище позовом, який мотивовано тим, що [INFO] померла баба по лінії матері [PERSON] , яка до дня своєї смерті проживала в с.Юрківці Могилів-Подільського району. 31.10.1984 [PERSON] зробила заповітне розпорядження, яким на випадок своєї смерті заповіла належну їй частини житлового будинку. [INFO] помер батько [PERSON] 01.12.2008 батько зробив заповітне розпорядження, яким заповів позивачу належну йому частину житлового будинку по [ADDRESS] . Після смерті баби та батька відкрилась спадщина, яка складається із житлового будинку [ADDRESS] . Зазначений будинок належав спадкодавця на праві спільної сумісної власності. Позивач звернулась до Могилів-Подільської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак їй було відмовлено у зв`язку з тим, що будинок належав спадкодавцям на праві спільної сумісної власності без визначення часток кожного. Позивач прийняла спадщину фактичним шляхом, оскільки проживала разом з спадкодавцями на момент їх смерті. Іншим спадкоємцем є відповідач, який спадщину прийняв та оформив свідоцтво про право на спадщину на автомобіль. У позасудовому порядку виділити частку кожного із співвласників неможливо, оскільки вони померли. Зважаючи на викладене, позивач просить суд ухвалити рішення, яким встановити, що частки померлих у праві власності були рівними по частині, визнати за нею право власності у порядку спадкування за заповітом після смерті [INFO] [PERSON] на частки житлового будинку з відповідною часткою надвірних будівель, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а також визнати за нею право власності у порядку спадкування за заповітом після смерті [INFO] [PERSON] на частки житлового будинку з відповідною часткою надвірних будівель, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 30.07.2025 відкрито загальне позовне провадження у справі, розпочато підготовче провадження у справі. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 01.10.2025 витребувано докази за клопотання представника позивача та продовжено на 30 днів строк проведення підготовчого провадження у справі. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 21.10.2025 залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] . Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 02.12.2025 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явилась. Подала до суду заяву про проведення судового засідання без її участі. Позовні вимоги підтримала. Відповідач та її представник в судове засідання не з`явились. Представник відповідача подала до суду заяву про відкладення судового розгляду у зв`язку з тим, що відповідач не отримав повістку про виклик до суду та вона повернулась до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Крім того, просила відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки за твердженням відповідача батько заповіт не складав та у заповіті не його підпис, вважає, що підпис підроблений. Третя особа в судове засідання не з`явилась. Про дату, час та місце проведення судового розгляду щоразу повідомлялась завчасно та належним чином за адресою проживання, однак поштове відправлення кожного разу було повернуто до суду з відміткою «адресат відмовився», що відповідно до ст.128,130 ЦПК України є належним повідомленням. Вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи, суд звертає увагу на те, що відповідач останні два рази в судове засідання не з`явився. Щоразу повістка про виклик до суду поверталась з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до ст.128 ЦПК України є належним повідомленням. При цьому, представник відповідача про дату судового засідання була повідомлена завчасно та належним чином, що відповідно до ч.5 ст.130 ЦПК України теж вважається належним повідомленням. Тобто, відповідач повторно не з`явився на судовий розгляду без поважних причин. Також, представником відповідача необґрунтовано неможливість розгляду справи без участі відповідача, за наявність у нього представника. Зважаючи на викладене, суд вважає, що підстав для відкладення судового розгляду немає та слід вирішити спір по суті. Оцінивши докази, дослідивши матеріали справи суд, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, враховуючи таке. Суд встановив, що [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] . Дана обставина підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрації народження №00020109053 від 10.05.2018 (а.с.17). 30.07.1961 [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с.18). [INFO] народилась [PERSON] батьками якої є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.19). 31.10.1984 [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого зробила заповітне розпорядження, а саме частину жилого будинку заповіла [PERSON] (а.с.7). 29.08.1989 [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] . Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». Дана обставина підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] (а.с.20). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.6). 01.12.2008 [PERSON] склав заповіт, відповідно до якого зробив заповітне розпорядження, а саме належну його частину житлового будинку з надвірними спорудами, який знаходиться у [ADDRESS] , заповів своїй доньці [PERSON] (а.с.9). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.8). Відповідно до свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння від 25.04.1989 будинок по адресі [ADDRESS] , належить [PERSON] та [PERSON] (а.с.11). Зазначена обставина також підтверджується копію довідки КП «Могилів-Подільське МБТІ» №357 від 30.06.2016 (а.с.80). У вказаному вище свідоцтві та довідці відсутні відомості про визначення частки кожному із власників. Як слідує з довідки Юрковецької сільської ради Могилів-Подільського району №2-24/1152 від 08.06.2016 згідно рішення сесії сільської ради від 19.02.2016 за №39-4/2016 адреса житлового будинку змінена з [ADDRESS] , на [ADDRESS] (а.с.16). Також, позивачем надано до суду копію технічного паспорту на вказаний вище будинок (а.с.12-14). Відповідно до інформаційної довідки зі спадкового реєстру №82817168 від 08.10.2025 до майна померлої [PERSON] спадкова справа не заводилась (а.с.46). Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру №45709434 від 08.11.2016 до майна померлого [PERSON] було заведено спадкову справу №768/2015 (а.с.10). Відповідно до довідки Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району №2-25/299 від 08.07.2025 останнім місцем реєстрації та проживання [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , було [ADDRESS] . Не день її смерті за даною адресою були зареєстровані та проживали: онука [PERSON] , чоловік онуки [PERSON] , правнучка [PERSON] (а.с.21). Як слідує з довідки довідки Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району №2-25/300 від 08.07.2025 спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] є [PERSON] , яка проживала разом з померлою на момент її смерті та яка продовжила проживати у вказаному будинку та користуватись ним (а.с.22). Відповідно до довідки Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району №2-25/298 від 08.07.2025 спадкоємцем за заповітом від 01.12.2008 після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] є [PERSON] , а за заповітом №29.07.2013 [PERSON] (а.с.24). Згідно довідки Юрковецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області №1033 від 15.12.2015 останнім місцем реєстрації та проживання [PERSON] , 1935 року народження, який помер [INFO] , було [ADDRESS] . Не день її смерті за даною адресою були зареєстровані та проживали: дочка [PERSON] , зять [PERSON] (а.с.55). Також, згідно заповіту від 29.07.2013 [PERSON] на випадок своєї смерті заповів належний йому автомобіль марки ВАЗ 21214, 2006 року випуску (а.с.68). В матеріалах спадкової справи №768/2015 заведеної до майна померлого [INFO] [PERSON] наявна заява [PERSON] про прийняття спадщини від 15.12.2015 (а.с.50), а також заява відповідача про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 29.07.2013 на легковий автомобіль марки ВАЗ 21214, 2006 року випуску (а.с.67). 29.06.2016 державним нотаріусом Могилів-Подільської державної нотаріальної контори видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за заповітом на вказаний вище автомобіль (а.с.72). Згідно довідки Юрковецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області №2-19/330 від 06.12.2016 виділити частку у спільному майні можливо лише за спільною заявою співвласників, однак у даному випадку всі співвласники домоволодіння померли, а тому сільська рада не вбачає можливості внести зміни до свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння (а.с.15). Позивач зверталась до державного нотаріуса Могилів-Подільської державної нотаріальної контори із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а.с.74), однак постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №02-31/526 від 10.05.2018 позивачу було відмовлено, оскільки нерухоме майно перебуває у спільній сумісній власності померлих та за їх життя частки не були виділені (а.с.84). Згідно ст.112 ЦК УРСР (у редакції станом на момент набуття права власності на домоволодіння) майно може належати на праві спільної власності двом або кільком колгоспам чи іншим кооперативним та іншим громадським організаціям, або державі і одному чи кільком колгоспам або іншим кооперативним та іншим громадським організаціям, або двом чи кільком громадянам. Розрізняється спільна власність з визначенням часток (часткова власність) або без визначення часток (сумісна власність). Відповідно до ст.355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність. Згідно ч.1 ст.368 ЦК України передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до ст.370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішення суду. Виділ частки з майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому ст.364 цього Кодексу. У відповідності до ст.372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Згідно ст.534 ЦК УРСР кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям. Відповідно до ст.548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Згідно ст.549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Пунктом 1 частини 2 статті 16 ЦК України передбачено такий спосіб захисту цивільних прав та інтересів, як визнання права. Аналізуючи викладене вище, суд дійшов висновку про те, що оскільки розмір часток у спільній сумісній власності на житловий будинок між співвласниками встановлено не було, то їхні частки є рівними і становлять 1/2 кожного. Суд, зважаючи на положення вказаних вище норм та встановленні обставини справи, зокрема, те, що позивач є спадкоємицею за заповітом після смерті [PERSON] та [PERSON] , а також те, що до складу спадкової маси входить право власності на житловий будинок [ADDRESS] , вважає, що для захисту прав позивача слід ухвалити рішення про визнання за позивачем в порядку спадкування за заповітом право на частку після смерті [PERSON] та на частки після смерті [PERSON] на вказаний будинок. Заперечення сторони відповідача з приводу того, що заповіт [PERSON] ним не підписувався, а його підпис підроблений, не зазначив про жодні докази на підтвердження таких обставин і такі суду надані не були. Так само в матеріалах справи відсутні відомості про те, що відповідачем зазначений заповіт оспорювався, тоді як судове рішення не може грунтуватись лише на припущеннях відповідача. При вирішенні спору суд зважає на те, що якщо за життя спадкодавці набули права власності на вказаний вище будинок, то спадкоємець також набуває таке права у порядку спадкування. До спадкоємця переходять визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. На підставі викладеного вище та ст. 112, 534, 548, 549 ЦК УРСР, ст.355, 368, 370, 392, 1218, 1268 ЦК України,

Outcome: approved