Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-23 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог, позиція позивача 11.02.2025 адвокат Вітюк С.В. в інтересах [PERSON] звернувся до суду з позовом до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживачів. В обґрунтування позову посилається на те, що на ім`я позивача в АТ КБ «Приватбанк» відкрито універсальну банківську карту № [NUMBER] , яку він використовував у власних цілях. Крім того, для користування даним рахунком позивач також використовує додаток «Приват 24», який приєднаний до номеру [NUMBER] , за допомогою якого він здійснює керування вказаним рахунком. 11.01.2022 позивач зайшов в додаток «Приват 24», з метою оформлення страхового полісу на автомобіль. Ввівши всі свої персональні дані за запитом програми, на екрані висвітилося повідомлення про помилку. Відразу позивачу на вказаний номер телефону зателефонувала невстановлена особа з номеру телефону [NUMBER] , повідомила, що з картки позивача шахраї намагаються зняти кошти та пропросила залишатися на лінії. Зачекавши 17 хв він перервав дзвінок, зайшовши в додаток «Приват 24», переконався, що руху коштів по картці не було. Того ж дня, близько 20 год на електрону пошту позивача надійшло ряд повідомлень про збільшення кредитного ліміту. Отримавши дані повідомлення, позивач припустив, що відносно нього намагаються здійснити шахрайські дії, так як жодні заяви про збільшення кредитного ліміту він не подавав та кошти не знімав. В подальшому, позивач перевіривши баланс на своєму рахунку, виявив несанкціоноване зняття коштів різними сумами в національній валюті на загальну суму 36000 грн. Позивач звернувся до Шепетівського РУП ГУНП Хмельницькій області із заявою про вчинення злочину та 11.02.2022 позивачем отримано лист №М/9-121/124/02/2022 старшого дізнавача сектору дізнання Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, з якого вбачається, що розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №12022244060000092 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 190 Кримінального кодексу України, що на да час вживаються заходи щодо повного всебічного неупередженого розслідування вказаного кримінального провадження. З метою досудового врегулювання спору 23.02.2022 [PERSON] на адресу АТ КБ «ПриватБанк» було відправлено заяву, в якій він описав обставини наведені вище щодо несанкціонованого зняття грошових коштів з належного йому рахунку та вимогою про припинення будь-яких нарахувань та стягнень по кредитному договору до завершення вказаного кримінального провадження. 14.03.2022 АТ КБ «ПриватБанк» надало позивачу лист, згідно якого відповідач заяву-вимогу фактично не розглядав, службове розслідування відповідачем не проводилося, кошти на рахунок повертати відповідач не буде, також, відповідач зазначив, що неповернення позивачем наданого кредиту, процентів, винагароди може негативно відбитися на функціонуванні банку в цілому та надав роз`яснення про кредитні канікули, якими позивач може скористатися. Позивач вважає, що несанкціоноване проведення банківських операцій з його рахунком мало місце у зв`язку із неналежним захистом зі сторони банку такого рахунку. Позивач стверджує, що ніколи жодній особі не повідомляв пін-код та CVV-код до своєї картки, вважає, що відповідачем було порушено його права як споживача відповідно до розділу VI пунктів 5-8 Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, статей 1071, 1073 Цивільного кодексу України, пункт 3 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів». Враховуючи викладене, вбачається що відповідач не відновлює порушені права позивача, не повертає викрадені кошти на рахунок, нараховує позивачу проценти на викрадені кошти, як до боржника, внаслідок чого заборгованість зростає, а відтак права позивача, як споживача банківських послуг, підлягають захисту в судовому порядку. А тому, просить суд зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» припинити нарахування за картковим рахунком [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) № [NUMBER] IBAN [NUMBER] за угодою SAMDN50000063152326 від 18.05.2012 процентів, пені та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом, що утворився внаслідок проведення фінансових операцій (транзакцій) станом на 11.01.2022; зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» відновити залишок коштів на картковому рахунку [PERSON] № [NUMBER] , IBAN [NUMBER] за угодою SAMDN50000063152326 від 18.05.2012 до того стану, в якому він був перед виконанням фінансових операцій (транзакцій) станом на 11.01.2022. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити. В порядку ст. 234 ЦПК України позивач [PERSON] був допитаний як свідок згідно ст. 230 ЦПК України, оскільки факти, які мають значення для справи, йому відомі особисто. Так, [PERSON] , як свідок, надав показання про те, що 11.01.2022 вдень для оформлення страховки в терміналі поповнив свою карту № [NUMBER] на 800 грн. Близько 17 год цього ж дня через збережену вкладку на комп`ютері зайшов в додаток «Приват24», розпочав оформлення страховки та під час проведення оплати вибило на екрані помилку, після чого відразу зателефонувала невідома особа з номеру [NUMBER] на його мобільний номер телефону, повідомила, що вона з ПриватБанку, назвала його прізвище, ім`я та по батькові, також вказала, що відбувається взлом його облікового запису, попросила зачекати на лінії з метою здійснення ними перевірки. Оскільки він працював та поспішав завершити роботу, телефон ввімкнув на гучний зв`язок і продовжив працювати. Через деякий час (15-20 хв) зрозумів що щось не так. Зайшов в додаток, переконався, що все добре та продовжив працювати. Близько 20 год цього ж дня на його електронну пошту почали надходити повідомлення, що було збільшено кредитний ліміт до 36000 грн та здійснено списання коштів багатьма операціями, у зв`язку з чим банк заблокував його карту. Відразу зателефонував до банку, де йому порекомендували зранку звернутись у відділення, що і зробив, повідомивши про подію, що сталась, оформив про це у банку заявку та працівники банку порадили йому також звернутись до кіберполіції. А тому, 12.01.2022 також звернувся в кіберполіцію з проводу вчиненого щодо нього шахрайства, про що оформив письмове звернення. Кредитним лімітом до 11.01.2022 не користувався, жодної заборгованості не мав. Коли банк почав нараховувати проценти, звернувся із відповідним письмовим зверненням до відповідача про припинення таких дій, на що йому відмовили. 08.04.2022 йому було повернуто на карту лише кошти в сумі 878 грн. Ствердив, що свої дані нікому не розголошував, паролі, коди нікому не повідомляв, згоди на збільшення кредитного та на списання з його рахунку коштів не надав. В судовому засіданні представник позивача Вітюк С.В. позов підтримав з підстав, наведених у ньому та його письмових поясненнях від 14.01.2026, просив його задовольнити. Позиція відповідача Представник відповідача АТ КБ «ПриватБанк» Вонсович О.А. в судовому засіданні проти позову заперечила, посилаючись на те, що під час службової перевірки встановлено, що на момент входу в акаунт Приват24 клієнта [PERSON] та списання коштів з його карткового рахунку, фінансовий номер телефону [NUMBER] не змінювався. Аналізом вибірки з програмних комплексів за період з 01.01.2022 по 11.01.2022 встановлено, що змін ПІН кодів до карток клієнта не зафіксовано. За матеріалами кримінального провадження та отриманими поясненнями [PERSON] не втрачав доступ до фінансового номеру телефону та отримував на свій номер отп пароль - відомості якими міг володіти виключно [PERSON] , знати дані картки (номер картки та PIN-код карти). А отже має місце розголошення такої інформації. Вважає, що банк довів належними та допустимими доказами, що позивач своїми діями сприяв втраті, незаконному використанню інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. В даній справі не було зламано приват24, а відбулась зміни облікового запису акаунта Приват24 клієнта (зміна паролю та розблокування акаунту з введенням вірного пін коду карти [NUMBER]). При цьому, зміна паролю неможлива без доступу до фінансового телефона позивача. А отже підтвердивши таку зміну Позивач своїм діями спряв в отриманні доступу до застосунку «Приват24». Також без отримання даних щодо паролів, які отримав позивач на свій телефон - спірні операції були б неможливі. Інформація про списання коштів була отримана позивачем 11.01.2022, з часу проведення спірних операцій і до моменту повідомлення банку про те, що він такі операції не підтверджує, пройшло два місяці. Звернення за матеріалами службової перевірки [PERSON] 12.01.2022 відсутні, а позивачем не надано інформацію ким, коли та яким чином було прийнято від нього звернення щодо спірних транзакцій у відділенні банку. А також не надано відповіді чому останній не цікавився результатом розгляду його звернення, яке було зі слів позивача, а звернувся з письмовою заявою лише 23.02.2022. Звернула увагу, що згідно матеріалів службової перевірки за запитом у ПК "Повернення коштів" щодо можливості оспорювання транзакції за правилами платіжної системи та повернення коштів клієнту [PERSON] таким шляхом було встановлено, що банком було створено 13 заявок на повернення коштів З них по 10-ти заявкам клієнту було відмовлено (причина Відмова - не Fraud (було введено 3D- secure), а по 3-х справу було виграно, 08.04.2022 кошти було повернуто клієнту на картку. Згідно виписки по карті [NUMBER] клієнту повернуто 279.00 грн, 300 грн та 299.00 грн. Зазначена обставина визнана Позивачем в судовому засіданні. Проте така обставина щодо часткового повернення коштів не викладена в позовній заяві. Позовні вимоги також не змінені. При цьому позивач просить відновити залишок коштів по картці [NUMBER] до того стану, який був перед виконанням фінансових операцій станом на 11.01.2022, що фактично включає і платежі на суму 279.00 грн, 300 грн та 299.00 грн, які вже отримані позивачем та не можуть бути повернуті повторно. А тому, просила відмовити у задоволені позову в повному обсязі.. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 13.02.2025 відкрито провадження в справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні о 09 год 30 хв 11.03.2025, яке за клопотанням представника відповідача відкладено до 09 год 45 хв 09.04.2025. 14.03.2025 представник відповідача АТ КБ «ПриватБанк» Вонсович О.А. в системі «Електронний суд» подала заяву про продовження строку на подання відзиву на позов, клопотання про витребування доказів у Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області. 09.04.2025 представник відповідача АТ КБ «ПриватБанк» Вонсович О.А. в системі «Електронний суд» подала клопотання про допит позивача [PERSON] в якості свідка та про долучення письмових доказів, а саме матеріалів службової перевірки. 09.04.2025 представник відповідача АТ КБ «ПриватБанк» Вонсович О.А. в системі «Електронний суд» подала відзив на позов, в якому просила відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, під час службової перевірки встановлено, що операції на списання коштів проведені з ручним вводом номеру картки, введеням cvv-коду та коду для інтернет-платежів 3D-Secure, отже саме дії позивача призвели до розголошення вказаних даних стороннім особам, оскільки вони були відомі лише йому. Також позивач не виконав свого обов`язку щодо негайного повідомлення банку про вчинення відносно нього злочину, згідно архіву записів телефонних розмов на сервісі Voice Record System за 11.01.2022 записів розмов з клієнтом [PERSON] не виявлено, звернень клієнта у чат теж не зафіксовано. Лише 07.02.2022 позивач звернувся до правоохоронних органів. І лише 23.02.2022 позивач подав письмову заяву на адресу банку, яку отримано 11.03.2022. Тобто з часу проведення спірних операцій і до моменту повідомлення банку про те, що [PERSON] такі операції не підтверджує пройшло два місяці. За матеріалами службової перевірки виявлено в 16:57:55 зміни облікового запису акаунта Приват24 клієнта (зміна паролю та розблокування акаунту з введенням вірного пін коду карти [NUMBER]). Для зміни пароля в Приват24 необхідно було знати фінансовий номер (логін), прийняти дзвінок або СМС з ОТП паролем, що надійшли на фінансовий номер, знати дані картки (номер картки та PIN-код карти). Без дотримання зазначеного порядку, зокрема без підтвердження зміни паролю через IVR дзвінок (статус ОК - успішно) чи через ОТП пароль з СМС повідомлення, вхід в додаток Приват 24 був би не можливий. Доступ до «Приват 24» шляхом введення особистих даних - логіну та паролю, а також введенням даних картки вказує на електронну ідентифікацію позивача та платіжного засобу. А отже в силу матеріальних норм Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням банк звільняється від обов`язку доказування вини позивача в разі проведення спірної транзакції з електронною ідентифікацією самого електронного платіжного засобу і його користувача. Крім того, позивачем обрано неефективний спосіб захисту, оскільки нарахування позивачу пені (штрафу тощо) є лише попередньою фіксацією факту порушення цивільно-правових зобов`язань, яка безпосередньо не впливає на права позивача. Вважає, що з матеріалів кримінального провадження слідує, що саме позивач під впливом обману добровільно передав відомості невідомим особам, які внаслідок необережної поведінки позивача та випитування особистих даних позивача могли отримати доступ до мобільного додатку - а відтак доступ і до рахунків позивача. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 09.04.2025 за клопотанням представника відповідача АТ КБ «ПриватБанк» Вонсович О.А. продовжено відповідачу АТ КБ «ПриватБанк» строк для подання відзиву на позовну заяву, приєднано його до матеріалів справи; витребувано у Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області належним чином завірені копії матеріалів кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 12022244060000092 від 01.02.2022 року за ч. 1 ст. 190 КК України, у зв`язку з чим в підготовчому засіданні оголошено перерву до 15 год 30 хв 24.04.2025. 18.04.2025 на адресу суду від заступника начальника СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області Міськова С.І. надійшло повідомлення №66088-2025 від 18.04.2025, з якого вбачається, що надати належним чином завірені копії матеріалів кримінального провадження № 12022244060000092 від 01.02.2022 не представляється за можливе, оскільки воно 31.05.2023 Шепетівською окружною прокуратурою скеровано за підслідністю до Фастівського РУП ГУНП в Київській області. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 24.04.2025 за клопотанням представника відповідача АТ КБ «ПриватБанк» - адвоката Вонсович О.А. приєднано до матеріалів цивільної справи подані письмові докази, витребувано у Фастівського РУП ГУНП в Київській області належним чином завірені копії матеріалів кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12022244060000092 від 01.02.2022 за ч. 1 ст. 190 КК України, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті о 10 год 00 хв 21.05.2025, який у зв`язку з ненадходженням на вимогу суду матеріалів кримінального провадження відкладено до 13 год 00 хв 09.06.2025, а в подальшому до 10 год 00 хв 30.06.2025. 30.06.2025 на виконання ухвали суду від 24.04.2025 від Фастівського РУП ГУНП в Київській області надійшли належним чином завірені копії матеріалів кримінального провадження за №12022244060000092 від 01.02.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України. 30.06.2025 за клопотанням представника позивача [PERSON] - адвоката Вітюка С.В. розгляд справи відкладено до 13 год 00 хв 08.07.2025, а в подальшому до 10 год 00 хв 16.09.2025. 16.09.2025 від представника відповідача - адвоката Вонсович О.В. надійшли письмові пояснення, у яких вона позов підтримала, просила його задовольнити з підстав, наведених у відзиві. 14.01.2026 представник позивача Вітюк С.В. подав до суду письмові пояснення, у яких посилаючись на не доведення банком обставин розголошення позивачем особистих даних, наявності вчиненого щодо нього злочину, про який ним повідомлено ще 12.01.2022, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, відмову банку відновити права позивача, просив позов задовольнити в повному обсязі. За клопотаннями представника позивача - адвоката Вітюка С.В. та через неявку учасників справи розгляд справи відкладався до 11 год 00 хв 14.10.2025, до 15 год 00 хв 17.11.2025, до 14 год 00 хв 11.12.2025, до 11 год 00 хв 14.01.2026, до 09 год 30 хв 29.01.2026, до 14 год 30 хв 24.02.2026. Виклад встановлених судом обставин, зміст спірних правовідносин та докази на їх підтвердження Судом встановлено, що [PERSON] став клієнтом АТ КБ «ПриватБанк», у зв`язку з чим уклав договір про надання банківських послуг шляхом підписання Анкети-заяви № б/н від 01.08.2019 про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, згідно якого позивачу було відкрито рахунок № [NUMBER] , встановлено кредитний ліміт, розмір якого 11.01.2022 збільшено до 36000 грн. Також судом встановлено, що для користування даним рахунком позивач використовує додаток «Приват24», який приєднаний до номеру його телефону [NUMBER] , за допомогою якого він здійснює керування вказаним рахунком. Із електронного звернення (повідомлення про онлайн правопорушення (онлайн шахрайство), надісланого [PERSON] за №207822, яке зареєстрованого у інформаційно-аналітичній системі (журналі єдиного обліку) відділу протидії кіберзлочинам в Хмельницькій області (далі ВПК в Хмельницькій області ) за №42 від 12.01.2022 слідує, що 11.01.2022 о 16 год 45 хв [PERSON] через додаток «Приват24» здійснював оформлення договору страхування на автомобіль, після оформлення оплата не пройшла, після чого поступив дзвінок з номеру телефону [NUMBER] . Невідома особа представилась оператором ПриватБанку та повідомила, що за його картою відбуваються підозрілі витрати, назвала номер телефону і запитала, чи відомий йому цей номер, на що [PERSON] відповів, що не знає. Після чого його попросили зачекати на лінії, оскільки будуть проводити перевірку. Через 20 хвилин очікування, йому повідомили, що заблокували картку та щоб він завтра звернувся у відділення банку для розблокування. О 20 год 10 хв цього ж дня почали надходити повідомлення про перевищення кредитного ліміту та інтернет оплати. Також надійшов код відновлення паролю «Приват24», позивач хотів зайти в додаток, проте не зміг через зміну паролю. 12.01.2022 позивач звернувся до відділення Приватбанку, де від представників банку дізнався про те, що під час розмови 11.01.2022 невідомі отримали доступ до його аккаунту «Приват24», дізнались код CVV та зняли кошти в сумі 36000 грн. Інспектор ВПК в Хмельницькій області Д.Моргун рапортом від 12.01.2022 повідомив начальникові ВПК в Хмельницькій області, що 12.01.2022 електронною поштою надійшло звернення (id 207822) [PERSON] , з якого слідує, що невстановлена особа, яка використовує номер телефону [NUMBER] , заволоділа грошовими коштами [PERSON] , при цьому він не повідомляв будь-яких паролів та CVV кодів. Враховуючи те, що ВПК в Хмельницькій області не уповноважений приймати рішення згідно ст. 214 КПК України, просив дозволу надіслати матеріали даного звернення до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області для розгляду та прийняття рішення згідно чинного законодавства. 12.01.2022 за вих. №37/38/121-2022 ВПК в Хмельницькій області на адресу Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області надіслав матеріали, які внесенні до ІТС ІПНП ВПК в Хмельницькій області від 12.01.2022 за № 42, для прийняття рішення згідно чинного законодавства. Також [PERSON] 07.02.2022 звернувся із письмовою заявою про вчинений злочин до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, а в подальшому і до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області через невнесення таких відомостей за його заявою до ЄРДР. На підтвердження вчиненого кримінального правопорушення позивачем [PERSON] долучено копію банківської картки АТ КБ «ПриватБанк» за № [NUMBER] та скрін-шоти повідомлень, що надходили на мобільний номер телефону [PERSON] 11.01.2022. З виписки про рух коштів по картці № [NUMBER] ( [NUMBER] ) за 11.01.2022, вбачається, що кредитний ліміт, встановлений за вказаною банківською карткою становить 36000 грн, баланс на кінець періоду -35992 грн, усьго витрат 37371 грн. З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12022244060000092 слідує, що відомості за заявою [PERSON] про вчинення злочину були внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.02.2022 за ч.1 ст. 190 КК України. З наявних в матеріалах кримінального провадження документів слідує, що дізнавачем було на підставі ухвал слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 09.02.2022 отримано дозвіл на тимчасовий доступ до інформації по телефону [NUMBER] та інформації у АТ КБ «ПриватБанк» про рух коштів по картці № [NUMBER] . Постановою дізнавача від 29.03.2022 кримінальне провадження №12022244060000092 від 01.02.2022 за ч.1 ст. 190 КК України було закрито у зв`язку з відсутністю в діях невстановленої особи складу кримінального правопорушення. Постановою прокурора Шепетівської окружної прокуратури від 07.08.2022 вищевказану постанову дізнавача скасовано, матеріали кримінального провадження надіслано до СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області для здійснення подальшого дізнання, 15.08.2022 прокурором органу дізнання надано письмові вказівки. Згідно даних, отриманих на підставі ухвали слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 06.09.2022, під час тимчасового доступу до інформації, яка знаходилась у ПрАТ «ВФ Україна» про зв`язок по телефону [NUMBER] , встановлено, що дзвінки з цього номеру на номер [PERSON] здійснювались в м. Фастів Київської області. 22.10.2022 [PERSON] на підставі поданої ним заяви залучено до провадження як потерпілого та проведено його допит, в ході якого останній підтвердив усі обставини, які відображені ним у письмовому зверненні. Постановою дізнавача від 17.12.2022 кримінальне провадження №12022244060000092 від 01.02.2022 за ч.1 ст. 190 КК України було закрито у зв`язку з відсутністю в діях невстановленої особи складу кримінального правопорушення. Постановою прокурора Шепетівської окружної прокуратури від 06.05.2023 вищевказану постанову дізнавача скасовано, матеріали кримінального провадження надіслано до СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області для здійснення подальшого дізнання. Постановою прокурора Шепетівської окружної прокуратури від 09.05.2023 кримінальне правопорушення перекваліфіковано на ч. 3 ст. 190 КК України, визначено підслідність за СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, а постановою прокурора від 31.05.2023 - за СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області. В даний час досудове розслідування триває та проводиться слідчими СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області. Наведене підтверджується копіями матеріалів кримінального провадження №12022244060000092. За матеріалами службової перевірки АТ КБ «ПриватБанк» на підставі виписки по карті [NUMBER] клієнта [PERSON] за 11.01.2022 підтверджено списання грошових коштів на загальну суму 37363 грн: - 11/01/2022 17:03:06 12/01/2022 P10 F DB -493.00 UAH -493.00 878.00 648811 7994 E0112011 UKR GLOBALGAMESONLINE, DNIPRO, UA P 10 Розваги Розваги: globalgamesonline, DNIPRO, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 17:07:09 13/01/2022 P10 F DB -299.00 UAH -299.00 579.00 536812 7994 I0000267 UKR 24PAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: 24pay, Kyiv, операцію проведено без підтвердження за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 17:10:57 12/01/2022 P10 F DB -300.00 UAH -300.00 279.00 308813 7994 E0112091 UKR GAMEONLINES, DNIPRO, UA P 10 Розваги Розваги: gameonlines, DNIPRO, операцію проведено без підтвердження за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 17:11:35 12/01/2022 P10 F DB -279.00 UAH -279.00 0.00 074814 7994 E0112091 UKR GAMEONLINES, DNIPRO, UA P 10 Розваги Розваги: gameonlines, DNIPRO, операцію проведено без підтвердження за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 19:53:52 12/01/2022 P10 F DB -499.00 UAH -499.00 -499.00 976817 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 19:55:16 12/01/2022 P10 F DB -498.00 UAH -498.00 -997.00 948820 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:01:08 12/01/2022 P10 F DB -499.00 UAH -499.00 -1,496.00 782827 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:03:56 12/01/2022 P10 F DB -4,996.00 UAH -4,996.00 -6,492.00 128832 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:06:16 12/01/2022 P10 F DB -9,991.00 UAH -9,991.00 -16,483.00 650837 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:09:20 12/01/2022 P10 F DB -999.00 UAH -999.00 -17,482.00 392840 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:11:10 12/01/2022 P10 F DB -2,599.00 UAH -2,599.00 -20,081.00 363843 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:13:01 12/01/2022 P10 F DB -998.00 UAH -998.00 -21,079.00 588846 7994 E0112011 UKR GLOBALGAMESONLINE, DNIPRO, UA P 10 Розваги Розваги: globalgamesonline, DNIPRO, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:21:32 12/01/2022 P10 F DB -999.00 UAH -999.00 -22,078.00 226851 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:24:52 12/01/2022 P10 F DB -999.00 UAH -999.00 -23,077.00 231856 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:28:55 12/01/2022 P10 F DB -1,999.00 UAH -1,999.00 -25,076.00 450859 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:30:41 12/01/2022 P10 F DB -1,999.00 UAH -1,999.00 -27,075.00 176862 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:36:43 12/01/2022 P10 F DB -2,999.00 UAH -2,999.00 -30,074.00 621865 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:38:47 12/01/2022 P10 F DB -2,998.00 UAH -2,998.00 -33,072.00 894869 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyive, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure; - 11/01/2022 20:43:08 12/01/2022 P10 F DB -2,920.00 UAH -2,920.00 -35,992.00 341872 7994 E2216894 UKR SMARTPAY, KYIV, UA P 10 Розваги Розваги: SMARTPAY, Kyiv, операцію проведено з підтвердженням за регламентом 3d-secure. Встановлено, що з картки [NUMBER] клієнта [PERSON] 11.01.2022 списано кошти через термінали E2216894 (власник терміналу SMARTPAY, процесинг банку "Південний"), E0112011 (власник терміналу GLOBALGAMESONLINE, процесинг банку КОНКОРД), E0112091 (власник терміналу GAMEONLINES, процесинг банку КОНКОРД). Операції на списання коштів проведені з ручним вводом номеру картки (Posentrey mode-12), введеням cvv-коду (Resp code-1) та коду для інтернет-платежів 3D-Secure (Pos condition-82). Крім того, судом встановлено, що 23.02.2022 [PERSON] звернувся із заявою до АТ КБ «ПриватБанк», у якій у зв`язку із тим, що на підставі поданої ним до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області заяви внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12022244060000092 про вчинене кримінальне правопорушення, просив банк припинити будь-які нарахування та стягнення по кредитному договору до прийняття кінцевого рішення по даному кримінальному провадженню та про прийняте рішення повідомити його письмово. Згідно повідомлення АТ КБ «ПриватБанк» за вих №20.1.0.0.0/7-220314/33473 від 14.03.2022 [PERSON] відмовлено у призупиненні нарахування процентів та надано роз`яснення про кредитні канікули, якими він може скористатися. З метою захисту інтересів [PERSON] 11.02.2025 адвокат Вітюк С.В. звернувся до суду з даним позовом. Застосовані норми права Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативнее зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (стаття 509 ЦК України). Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 ст. 1066, ч. 1 ст. 1068, ст. 1071 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Стаття 1073 ЦК України визначає, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленному законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в кассах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операціїі з застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу. Неналежним переказом для цілей цього Закону вважається рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежним платником є особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів, а неналежним отримувачем - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі. Відповідно до статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Згідно з пунктом 2 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (в редакції Положення на час виникнення спірних правовідносин), емітент зобов`язаний не розкривати іншим особам, крім користувача, ПІН або іншу інформацію, яка дає змогу виконувати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу. Відповіднодо пункту 3 розділу VI Положення банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором, повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу. Банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій. Згідно з пунктом 5 розділу VI Положення користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які ним не виконувалися. Пунктами 7, 8 розділу VI Положення визначено, що емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Банк зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача, що стосуються використання електронного платіжного засобу або незавершенного переказу, ініційованого з його допомогою, надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку, передбаченого Законом України «Про звернення громадян» (пункт 10 розділу VI Положення). Відповідно до пунктів 1, 36, 39 статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» автентифікація - процедура, що дає змогу надавачу платіжних послуг установити та підтвердити особу користувача платіжних послуг та/або належність користувачу платіжних послуг певного платіжного інструменту, наявність у нього підстав для використання конкретного платіжного інструменту, у тому числі шляхом перевірки індивідуальної облікової інформації користувача платіжних послуг. Надавач платіжних послуг з обслуговування рахунку - надавач платіжних послуг, у якому відкритий рахунок платника для виконання платіжних операцій. Неакцептована платіжна операція - платіжна операція, виконана надавачем платіжних послуг платника на підставі наданої ініціатором платіжної інструкції без отримання згоди платника (крім примусового списання (стягнення) або після відкликання такої згоди. Згідно з частин 1, 2, 3, 12 статті 86 Закону України «Про платіжні послуги» надавач платіжних послуг несе відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій відповідно до закону та умов укладених між ними договорів, якщо не доведе, що платіжні операції виконані цим надавачем платіжних послуг належним чином. Надавачі платіжних послуг несуть відповідальність, визначену цим Законом, за виконання помилкової, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. Користувачі мають право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг внаслідок помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. Надавачі платіжних послуг, що обслуговують платників, несуть перед ними відповідальність за неакцептованими платіжними операціями. У разі виконання неакцептованої платіжної операції надавач платіжних послуг зобов`язаний негайно після виявлення факту виконання неакцептованої платіжної операції або після отримання повідомлення платника (залежно від того, що відбувалося раніше) повернути за рахунок власних коштів суму неакцептованої платіжної операції на рахунок платника, а також сплатити йому пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку платника коштів за неакцептованою платіжною операцією до дня повернення коштів на рахунок платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану неакцептовану платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди). Відповідно до частин 1, 3, 4 ст. 42 Закону України «Про платіжні послуги» надавач платіжних послуг платника зобов`язаний отримати згоду платника на виконання кожної платіжної операції, крім випадків, передбачених цим Законом. Порядок надання згоди на виконання платіжної операції визначається договором між платником та надавачем платіжних послуг платника. Платіжна операція вважається акцептованою після надання платником згоди на її виконання. Якщо немає згоди платника на виконання платіжної операції, - така операція вважається неакцептованою, якщо інше не передбачено цим Законом. Згідно з ч. 1 ст. 66 вказаного Закону банки та небанківські надавачі платіжних послуг зобов`язані затвердити та дотримуватися внутрішніх правил щодо ефективного зниження та контролю за операційними ризиками, кіберризиками та ризиками безпеки, пов`язаними з наданням платіжних послуг (виконанням платіжних операцій). Під кіберризиком для цілей цієї частини розуміється ризик виникнення внаслідок реалізації кіберзагроз збитків та/або додаткових втрат банків, інших осіб, які здійснюють діяльність на ринках фінансових послуг, державне регулювання та нагляд за діяльністю яких здійснює Національний банк України, операторів платіжних систем та/або учасників платіжних систем, технологічних операторів платіжних послуг. Зазначені правила мають також містити процедури забезпечення безпеки виконання платіжних операцій, вжиття заходів з ідентифікації помилкових та неналежних платіжних операцій (суб`єктів таких платіжних операцій) та заходів із запобігання або припинення таких платіжних операцій, реагування на інциденти безпеки, здійснення моніторингу та ведення бази даних операційних інцидентів, кіберінцидентів та інцидентів безпеки, пов`язаних з наданням платіжних послуг (виконанням платіжних операцій). Відповідно до частин 1, 2 ст. 67 вказаного Закону надавачі платіжних послуг зобов`язані запровадити систему захисту інформації, що має забезпечувати безперервний захист інформації про виконання платіжних операцій та індивідуальної облікової інформації на всіх етапах її формування, обробки, передавання та зберігання. Система захисту інформації має забезпечувати цілісність, конфіденційність, доступність та простежуваність інформації, що формується, обробляється, передається та зберігається під час виконання платіжних операцій, відповідно до вимог, встановлених нормативно-правовими актами Національного банку України. Надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати встановлені законодавством вимоги щодо захисту інформації. Згідно з частинами 1-5 ст. 68 Закону електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. Під час виконання автентифікації надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати вимоги Національного банку України щодо захисту конфіденційності та цілісності індивідуальної облікової інформації користувачів. Надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час: 1) отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; 2) ініціювання дистанційної платіжної операції; 3) будь-яких інших дій у разі підозри вчинення шахрайства (або існування ризику шахрайства) чи інших неправомірних дій (або існування ризику вчинення інших неправомірних дій). Надавачі платіжних послуг зобов`язані розробити та застосовувати елементи посиленої автентифікації, які мають бути незалежними, щоб виявлення факту несанкціонованого доступу до одного захищеного елемента або його розголошення не загрожувало надійності інших елементів, а також запровадити заходи із забезпечення захисту конфіденційності даних автентифікації. Для проведення дистанційних платіжних операцій надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію платника, що включає використання унікальних для кожної окремої операції даних, які дають змогу пов`язувати (в результаті виконання алгоритму співставляти контрольний показник з даними операції) операцію на певну суму і конкретного отримувача. Відповідно до ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. Мотиви та висновки суду Заслухавши позивача та його представника, представника відповідача, дослідивши матеріали справи та матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку позов задовольнити частково з огляду на таке. Згідно ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що: «користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції». Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2018 року в справі № 127/23496/15-ц (провадження № 61-3239св18) зазначено, що: «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, в межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог». У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року в справі № 691/699/16-ц (провадження № 61-16504св18) вказано, що: «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача та правоохоронні органи про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ПАТ КБ «ПриватБанк». У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16-ц (провадження № 61-17629св18) зазначено, що: «сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції». Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 серпня 2020 року у справі № 766/19614/18 провадження №61-19350св19 суди попередніх інстанцій вважали недоведеним те, що позивач ініціював збільшення кредитного ліміту за своїм картковим рахунком, здійснював спірні грошові перекази, а також що про ці операції його було повідомлено у момент їх вчинення. Встановивши такі обставини та врахувавши відсутність доказів того, що позивач своїми діями або бездіяльністю сприяв втраті чи незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера та іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про зупинення нарахування процентів та штрафних санкцій позивачу по кредитній картці на розмір заборгованості 31 712 грн, яка виникла у зв`язку із неправомірним списанням без його волевиявлення кредитних коштів та подальшим нарахуванням на цю суму процентів і штрафних санкцій. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Отже, саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. Вказані висновки містяться у постанові Верховного Суду від 16 серпня 2023 року у справі № 176/1445/22. Суд вважає, що посилання представника АТ КБ «ПриватБанк» на ту обставину, що позивач своїми діями сприяв незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати третій особі проведення платіжних операцій, не заслуговують на увагу, спростовуються дослідженими судом доказами, такі доводи зводяться виключно до припущень, що не мають доказового підтвердження. Відповідач не підтвердив належними і допустимими доказами обставин, які б безспірно доводили, що [PERSON] , як користувач кредитної картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяв у доступі до відомостей по кредитній картці, його особового рахунку, акаунту чи мобільного додатку «Приват24», незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції 11.01.2022 щодо перерахування з його карткового (кредитного) рахунку грошових коштів на загальну суму понад 36000 грн. Як і не доведено волі позивача на збільшення кредитного ліміту до 36000 грн. Натомість, судом встановлено факт невідкладного звернення [PERSON] до банку, а так само його звернення до правоохоронних органів з приводу вчинених стосовно нього шахрайських дій. Спростовано і дослідженими судом доказами посилання представника відповідача на те, що [PERSON] майже через 2 місяці повідомив про непідтвердження проведених операцій. Як слідує із матеріалів кримінального провадження за №12022244060000092, вже 12.01.2022 ВПК в Хмельницькій області було зареєстровано звернення позивача про вчинення щодо нього злочину. Більше того, з показань [PERSON] слідує, що через відсутність будь-якої інформації щодо його звернення до кіберполіції (ВПК в Хмельницькій області), він повторно 07.02.2022 звернувся із письмовою заявою про вчинений щодо нього злочин до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, а згодом і до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на невнесення відомостей в ЄРДР. Наведені обставини у сукупності свідчать про те, що у позивача була дійсно відсутня воля на вчинення такого перерахування. Сама по собі відсутність вироку у кримінальній справі за фактом незаконного заволодіння невстановленими особами грошовими коштами із використанням карткового рахунку, відкритого на ім`я [PERSON] , не є підставою для відмови в позові. Списання грошових коштів з карткового рахунку [PERSON] відбулося не за його розпорядженням і він не повинен нести відповідальності за такі операції. Виявивши безпідставне списання (перекази) коштів, позивач повідомив про цей факт банк та звернувся до правоохоронних органів, така позиція [PERSON] є послідовною, однаковою, неодноразово висловленою ним як у письмових зверненнях, так і під час дачі пояснень та показань, як під час досудового розслідування,так і під час судового розгляду, а тому сумнівів у суду не викликає. А тому за недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, суд виходить з відсутності вини [PERSON] у перерахуванні спірних грошових коштів. Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви мають тлумачитися переважно на користь споживача. А тому, з огляду на вищенаведене та з урахуванням повернених сум грошових окштів, суд вважає необхідним позов задовольнити частково.

Outcome: partial