Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-01 00:00:00

Адвокат Хоменко О.М., звернулась до суду із заявою про визнання [PERSON] недієздатним, встановлення над ним опіки та призначення його опікуном [PERSON] .Вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] є братом [PERSON] , [INFO] та сином [PERSON] . [PERSON] перебуває на «Д» обліку у лікаря-психіатра КНП «Голованівська лікарня» з 2014 року, має встановлений діагноз F 20.00., а саме параноїдальна шизофренія. Його мати, [PERSON] , [INFO] , перебуває на «Д» обліку у лікаря психіатра КНП «Голованівська лікарня» з 2016 року, має встановлений діагноз: F 41.2 змішаний тривожний та депресивний розлад або тривожно-деприсивний розлад, тривожна депресія. Згідно довідки лікаря офтальмолога має новоутворення на верхній повіці лівого ока. За станом здоров`я [PERSON] потребує постійного стороннього догляду, нездатний до самообслуговування та не має інших сторонніх осіб, які могли б за ним доглядати. В судовому засіданні заявник заяву підтримав з тих же підстав, зазначив, що його брат [PERSON] дійсно страждає на психічний розлад, потребує опіки і саме він має бажання і можливості таку опіку надати. Наразі він проходить службу в ЗСУ, однак у разі призначення його опікуном брата буде ставити питання про звільнення з військової служби або переведення до іншої частини щоб мати можливість опікуватись братом. [PERSON] не заперечував проти задоволення заяви, пояснив, що проживає із матір`ю, працює в лісі, догляду та опіки не потребує, однак якщо брат буде поруч йому буде легше по господарству. Представник [PERSON] - адвокат Задорожнюк О.Б., підтримала заяву та вважала, що визнання [PERSON] недієздатним та призначення його опікуном брата відповідатиме інтересам [PERSON] , адже мати за станом здоров`я не може опікуватись ним. Представник заінтересованої особи Фудар С.В. в судовому засіданні просила задовольнити заяву частково, визнати [PERSON] недієздатним та встановити над ним опіку, а у призначенні його опікуном [PERSON] відмовити відповідно до подання органу опіки та піклування. Суд, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Так, відповідно до частини 1 статті 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це (ч. 1 ст. 40 ЦК України). Відповідно до статті 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Згідно зі статтею 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до статті 58 ЦК України опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними. У частині першій статті 60 ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна (частина перша статті 300 ЦПК України). Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. У частинах другій-п`ятій статті 63 ЦК України визначено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Під час призначення опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряється органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України і Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 затверджено Правила опіки та піклування, що зареєстровані в Міністерстві юстиції України 17 червня 1999 року за № 387/3680 (далі Правила). Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 Правил опіка (піклування) є особливою формою державної турботи, зокрема, про повнолітніх осіб, які потребують допомоги щодо забезпечення їх прав та інтересів. Опіка (піклування) встановлюється для захисту особистих і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати свої обов`язки. Згідно з пунктами 2.1, 2.4 Правил опіка установлюється над неповнолітніми, які не досягли п`ятнадцяти років і залишились без піклування батьків, а також над громадянами, визнаними судом недієздатними внаслідок психічних захворювань. Опіка (піклування) встановлюється за місцем проживання особи, яка підлягає опіці (піклуванню), або за місцем проживання опікуна (піклувальника). Відповідно до частинами 1, 6 статті 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Зазначені висновки викладені Верховним Судом у постанові від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Пунктом 3.1 вищевказаних правил визначено, що при призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб. Верховний Суд у постанові від 16 грудня 2020 року у справі №336/5652/18 зазначив, що відповідно до ч.1 ст. 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. У постанові Верховного Суду від 08 січня 2024 року у справі № 753/1905/22 зроблено висновок про те, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Вирішуючи питання про призначення повнолітній особі опікуна або піклувальника, суд не діє самостійно. Орган опіки та піклування зобов`язаний подати до суду висновок про необхідність встановлення опіки та піклування щодо повнолітньої особи. Документами, за наявності яких органи опіки і піклування призначають опікуна, є довідки про стан здоров`я майбутнього опікуна, довідка про місце проживання майбутнього опікуна і його заява про прийняття на себе обов`язків про опіку, акт перевірки умов життя майбутнього опікуна та висновок від органів опіки та піклування за місцем проживання опікуна про можливість виконувати опікунські обов`язки, довідка лікувальної установи про відсутність в сім`ї майбутнього опікуна (піклувальника) захворювань, що перешкоджають влаштуванню до нього особи, що потребує опіки. Отже, орган опіки і піклування, надаючи рекомендацію щодо призначення опікуна недієздатній особі, має перевірити його можливість (побутову та фізичну) виконувати опікунські обов`язки, що й було виконано органом опіки у даній справі. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , з 07.2014 року перебуває на «Д» обліку лікаря- психіатра КНП «Голованівська лікарня» з діагнозом F 20.0. параноїдальна шизофренія, параноїчний синдром, виражений емоційно-вольовий дефект, що підтверджується довідкою від 26.11.2024 року, а також медичною документацією з КНП «Голованівська лікарня» та КНП «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради». Відповідно до висновку судово-психіатричної експертизи №30 від 27.01.2026 року, [PERSON] , [INFO] , страждає на стійкий хронічний психічний розлад, який відповідає клініко-діагностичним критеріям за (МКХ-10, F 20.00) параноїдна шизофренія, параноїдний синдром, виражений емоційно-вольовий дефект. Не здатний за своїм психічним станом усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] , [INFO] , має матір [PERSON] , [INFO] , та брата [PERSON] , [INFO] . Відповідно до довідки КНП Голованівської ЦРЛ від 26.11.2024 року, [PERSON] , [INFO] , перебуває на «Д» обліку у лікаря психіатра та має діагноз F41.2. з 11.2016 року, та згідно довідки від 21.11.2024 року лікаря офтальмолога має новоутворення на верхній повіці лівого ока. Згідно військового квитка [NUMBER] [PERSON] 11.11.2022 року був призваний [INFO] по мобілізації. Відповідно до довідки військової частини [NUMBER] від 19.03.2025 року №3046 матрос [PERSON] перебуває на військовій службі під час мобілізації у військовій частині [NUMBER] з 07.01.2025 року по теперішній час. Відповідно до подання органу опіки та піклування виконавчого комітету Голованівської селищної ради, затвердженого рішенням виконавчого комітету Голованівської селищної ради 25.03.2025 року №29, орган опіки та піклування вважає, що [PERSON] не може бути призначений опікуном над братом [PERSON] у випадку визнання його недієздатною особою. Згідно із ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації надається опікунам осіб, визнаних судом недієздатними. Отже, саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення її опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань у цьому напрямку та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення особи опікуном недієздатної особи та, перш за все, необхідність такого. При цьому, на переконання суду, конституційний обов`язок оборони незалежності та територіальної цілісності України має перевагу над бажанням заявника бути опікуном недієздатної особи за обставин існування в останньої інших членів сім`ї, які також можуть бути опікунами. Також, суд звертає увагу на те, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками сімейних відносин для уникнення виконання встановлених законом обов`язків. Зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що: особа використовувала право на зло; наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб, держави (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов: настання цих фактів/умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах з цими особами, які потерпають від зловживання нею правом, або не перебувають); враховується правовий статус особи/осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а і про обсяг прав інших учасників цих правовідносин та порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин). Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 754/5841/17. У постанові Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 545/1691/16-ц (провадження № 61-4475св18) Верховним Судом сформульовано висновок про те, що законодавством не передбачено обов`язку суду визнання особи недієздатною і призначення опікуна в єдиному судовому процесі. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що [PERSON] , [INFO] , слід визнати недієздатним та встановити над ним опіку, адже він внаслідок хронічного психічного захворювання не може усвідомлювати значення своїх дій і розумно керувати ними. Разом із цим, за відсутності подання органу опіки та піклування Голованівської селищної ради про доцільність призначення саме заявника опікуном над недієздатним [PERSON] у суду відсутні правові підстави для задоволення заяви у цій частині. Крім того, оскільки заявник призваний за мобілізацією та проходить військову службу у в/ч [NUMBER] з 07.01.2025 року по теперішній час, вказана обставина унеможливлює фактичне виконання ним обов`язків опікуна. Вказані висновки по суті відповідають правовій позиції викладеній у постанові Верховного Суду від 26.06.2024 у справі № 742/887/23. За змістом ст. 65 ЦК України до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. Враховуючи, що судом встановлено правові підстави для визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатним та встановити над ним опіки, а в задоволені заяви про призначення останньому опікуна слід відмовити, суд приходить до висновку про те, що рішенням суду необхідно недієздатного [PERSON] , [INFO] , передати виконавчому комітету Голованівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області для здійснення над ним опіки до призначення опікуна. На підставі викладеного,

Outcome: partial