Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-24 00:00:00

28 липня 2025 року до Новобаварського районного суду міста Харкова звернувся представник Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова з позовною заявою до [PERSON] , третя особа: Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про стягнення надмірно виплаченої грошової компенсації, в якій просила суд ухвалити рішення на підставі якого стягнути з відповідача на користь Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова надмірно виплачену грошову компенсацію у розмірі 329 422,28 грн. та судові витрати. В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що [PERSON] перебував на квартирному обліку на отримання житла для постійного проживання у Харківському національному університеті Повітряних Сил імені Івана Кожедуба та Харківському гарнізоні. Відповідно до витягу з протоколу №16 від 02.12.2016 надано дозвіл на отримання грошової компенсації за належне жиле приміщення підполковнику запасу [PERSON] на склад сім`ї 6 осіб (він, син 1983 року народження, онука 2009 року народження, онука 2010 року народження, онук 2014 прку народження) згідно загальної черги. Відповідно до витягу з протоколу №12 від 08.12.2016 вирішено виплатити грошову компенсацію підполковнику запасу [PERSON] за належне йому для отримання житлового приміщення та включити його до списку бажаючих на отримання грошової компенсації за належне йому для отримання житлового приміщення. Згідно протоколу № 423 від 19.12.2016 погоджена виплата підполковнику запасу [PERSON] грошової компенсації у розмірі 567 539,48 грн. За №234/40/18 від 29 листопада 2019 року складено аудиторський звіт за результатами аудиту відповідності окремих питань діяльності КЕВ м. Харків. У вказаному аудиторському звіті встановлено порушення, що призвели до втрат на суму 1 447 556,55 грн, внаслідок безпідставної виплати військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації. Так, підполковнику запасу [PERSON] у 2016 році виплачено грошову компенсацію з урахуванням трьох його онуків, які не були внесені до його особової справи. Безпідставна виплата грошової компенсації на трьох онуків підполковника запасу [PERSON] в розмірі 329 422,28 грн. стала можливою внаслідок безпідставного включення до розрахунків грошової компенсації онуків, які мали мати та батька, які надавали їм належне утримання, документально не підтверджено, що онуки перебували на утриманні військовослужбовця запасу, онуки не значилися в його особовій справі та не підтверджені довідкою про склад сім`ї, форма якої встановлена діловодством у Збройних Силах України. Таким чином, аудитом встановлено порушення, що призвело до втрат на суму 329 422,28 грн., яке утворилося внаслідок безпідставної виплати полковнику запасу [PERSON] грошової компенсації на трьох онуків, які відповідно до довідки про склад сім`ї не зараховані до членів сім`ї, маючих на отримання цієї грошової компенсації. Вказані обставини і вимусили позивача звернутися до суду з зазначеною позовною заявою. Ухвалою Новобаварського районного суду міста Харкова від 11 серпня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова до [PERSON] , третя особа: Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про стягнення надмірно виплаченої грошової компенсації. Призначено судове засідання. Ухвалою Новобаварського районного суду міста Харкова від 01 жовтня 2025 року вирішено перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження по цивільній справі №639/5436/25 за позовною заявою Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова до [PERSON] , третя особа: Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про стягнення надмірно виплаченої грошової компенсації. Розгляд справи розпочато зі стадії відкриття провадження у справі. Замінено судове засідання для розгляду справи по суті на підготовче судове засідання. Призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Новобаварського районного суду міста Харкова від 25 листопада 2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі №639/5436/25 за позовною заявою Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова до [PERSON] , третя особа: Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про стягнення надмірно виплаченої грошової компенсації.Призначено справу до судового розгляду. Представник позивача Сумцова Н.В., яка діє на підставі довіренності від 05.02.2025, в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву з проханням розглянути справу за її відсутності, позов просила задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений, про причину неявки суд не повідомив. Клопотань про відкладення слухання справи до суду не надходило. Відзив на позовну заяву також не надходив. Представник третьої особи в судове засідання не з?явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечував щодо задоволення позову. На підставі викладеного, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності не з`явившихся сторін та у відповідності ч.4 ст. 223, ст. 280, 281 ЦПК України постановити по справі заочне рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. За приписами ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Відповідно до ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. За приписами ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один зі способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Судом встановлено, що підполковник запасу [PERSON] перебував на квартирному обліку на отримання житла для постійного проживання у Харківському національному університеті Повітряних Сил імені Івана Кожедуба та Харківському гарнізоні. Забезпечення військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення передбачено статтею 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (далі - Закон № 1865-1V). Відповідно до п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №728 «Деякі питання забезпечення житлом військовослужбовців та інших громадян» установлено, що надання військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення здійснюється в межах коштів, що передбачаються у державному бюджеті. Міністерство оборони, Міністерство внутрішніх справ, Міністерство інфраструктури, Адміністрація Державної прикордонної служби, Служба безпеки, розвідувальні органи, Національна гвардія, Управління державної охорони, Державне космічне агентство та Адміністрація Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації визначають щороку в межах бюджетних призначень для забезпечення житлом військовослужбовців на відповідний бюджетний рік видатки на надання грошової компенсації за належні для отримання військовослужбовцями та членами їх сімей жилі приміщення, а Державна служба з надзвичайних ситуацій - видатки на надання грошової компенсації за належні для отримання особами, звільненими з військової служби в запас або у відставку за віком, станом здоров`я та у зв`язку із скороченням штатів або проведенням інших організаційних заходів, та членами їх сімей жилі приміщення. Відповідно до витягу з протоколу №16 від 02.12.2016 засідання житлової комісії Харківського національному університеті Повітряних Сил імені Івана Кожедуба надано дозвіл на отримання грошової компенсації за належне жиле приміщення підполковнику запасу [PERSON] на склад сім`ї 6 осіб (він, син 1983 року народження, онука 2009 року народження, онука 2010 року народження, онук 2014 прку народження) згідно загальної черги (а.с. 44) Згідно з витягом з протоколу №12 від 08.12.2016 засідання житлової комісії Гарнізону, постановлено виплатити грошову компенсацію підполковнику запасу [PERSON] за належне йому для отримання житлового приміщення та включити його до списку бажаючих на отримання грошової компенсації за належне йому для отримання житлового приміщення (а.с. 45). Відповідно до протоколу № 423 від 19.12.2016 засідання комісії з контролю за забезпеченням військовослужбовців Збройних Сил України та членів їх сімей жилими приміщеннями, затверджено список військовослужбовців, яким пропонується призначити виплату грошової компенсації за належне для отримання жиле приміщення у Харківському гарнізоні, зокрема погоджена виплата підполковнику запасу [PERSON] грошової компенсації у розмірі 567 539,48 грн. (а.с. 64-67). 22.12.2016 на підставі вищезазначеного рішення Комісії з контролю за забезпеченням військовослужбовців Збройних Сил України та членів їх сімей жилими приміщеннями Міністром Оборони України затверджений Список осіб, які мають право та надали згоду на отримання грошовою компенсації за належне для отримання жиле приміщення, із розрахованою сумою грошової компенсації, зокрема підполковнику запасу [PERSON] (члени сім?ї 6 осіб він, донька,син, троє онуків) у розмірі 567 539,48 грн. (а.с.42-43). Згідно платіжного № 7 від 27 грудня 2016 року [PERSON] виплачено грошову компенсацію у розмірі 567 539,48 грн. (а.с.62). Як зазначає представник позивача, що на підставі пункту 1.5.26 Зведеного операційного плану діяльності з внутрішнього аудиту департаменту внутрішнього аудиту Міністерства оборони України на 2019 рік фахівцями Департаменту внутрішнього аудиту МО України в період з 18 листопада 2019 по 29 листопада 2019 проведено аудит відповідності окремих питань діяльності КЕВ м. Харків. Як вбачається з аудиторського звіту №234/40/18 від 29 листопада 2019 року, було встановлено порушення, що призвели до втрат на суму 1 447 556,55 грн, внаслідок безпідставної виплати військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації. Зокрема, підполковнику запасу [PERSON] виплачено грошову компенсацію у розмірі 329 422,28 грн. на трьох онуків, які відповідно до довідки про склад сім?ї, виданої відповідним військовим комісаріатом, не були зараховані до членів сім?ї, маючих право на отримання цієї грошової компенсації (а.с. 38-41). Представником позивача в позовній заяві зазначено, що безпідставна виплата грошової компенсації на трьох онуків підполковника запасу [PERSON] в розмірі 329 422,28 грн. стала можливою внаслідок безпідставного включення до розрахунків грошової компенсації онуків, які мали мати та батька, які надавали їм належне утримання, документально не підтверджено, що онуки перебували на утриманні військовослужбовця запасу, онуки не значилися в його особовій справі та не підтверджені довідкою про склад сім`ї, форма якої встановлена діловодством у Збройних Силах України.. Так, відповідно до п. 1 ст. 12 Закону № 1865-IV, держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у межах норм і відповідно до вимог, встановлених Житловим кодексом Української PCP, іншими законами, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. На виконання статті 12 Закону №1865-1V, визначено Порядок забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2006 № 1081 (далі - Порядок №1081). Відповідно до п. 3 Порядку № 1081 військовослужбовцям, які мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, та членам їх сімей надається житло для постійного проживання. Забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житлом для постійного проживання провадиться шляхом надання один раз протягом усього часу проходження військової служби житла новозбудованого, виключеного з числа службового, вивільненого або придбаного у фізичних чи юридичних осіб, надання кредиту для спорудження (купівлі) житла. Механізм визначення розміру і надання військовослужбовцям та членам їх сімей, що перебувають разом з ними на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, який ведеться у військових частинах, органах, підрозділах, загонах, військових навчальних закладах, установах (далі - військові частини), а у разі їх розформування - у військових комісаріатах та квартирно-експлуатаційних установах (організаціях), за їх бажанням грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення (далі - компенсація) установлено Порядком визначення розміру і надання військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №728. Судом встановлено, що згідно довідки Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова від 09.06.2016 за адресою [ADDRESS] проживають 6 осіб: [PERSON] (основний), [PERSON] (донька), [PERSON] (син), [PERSON] (онука), [PERSON] (онука), [PERSON] (онук) (а.с.49). Разом з цим, як зазначено у аудиторському звіті, №234/40/18 від 29 листопада 2019 року, після народження трьох онуків [PERSON] ( [PERSON] 2009 р. н., [PERSON] 2014 р. н., [PERSON] 2010 р. н.) зміни щодо складу родини були внесені лише у квартирну справу [PERSON] . Однак відповідно до відомостей його особової справи членами його сім`ї залишались тільки дочка та син. Відповідно до ст. 265 Сімейного кодексу України, баба, дід зобов`язані утримувати своїх малолітніх, неповнолітніх онуків, якщо у них немає матері, батька або якщо батьки не можуть з поважних причин надавати їм належного утримання, за умови, що баба, дід можуть надавати матеріальну допомогу. Відповідно до п. 23 Порядку № 1081, для зарахування на облік військовослужбовець подає рапорт на ім`я безпосереднього командира (начальника). До рапорту додаються: довідки про реєстрацію місця проживання (перебування) військовослужбовця та членів його сім`ї, які потребують поліпшення житлових умов, витяг з особової справи військовослужбовця про склад сім`ї; довідка про те, чи перебувають члени сім`ї на квартирному обліку за місцем роботи (у виконавчих органах місцевих рад); документи, що підтверджують право на першочергове та позачергове одержання житла, інші пільги. Інші документи житлова комісія запитує у разі потреби через командира військової частини у відповідних державних органів, установ, організацій, громадян. Відповідно до абзацу 2 пункту 1 Розділу 1 Інструкції з організації забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України та членів їх сімей жилими приміщеннями, затвердженої наказом Міністерства оборони від 31.07.2018 № 380 (далі - Інструкція № 380), до членів сім`ї військовослужбовця належать особи, які внесені в особову справу військовослужбовця в порядку, визначеному Інструкцією з організації обліку особового складу Збройних Сил України, затвердженою наказом Міністерства оборони України від 26.05.2014 № 333 (далі - Інструкція № 333). Так, відповідно до п. 3.3 Інструкції № 333, основним документом особової справи є Послужний список. При заповненні рядка 16 Послужного списку зазначається сімейний стан військовослужбовця, а потім вносяться дані про членів сім`ї і осіб, які перебувають на його утриманні. Крім дружини, записуються всі діти військовослужбовця (враховуючи тих, кого він усиновив (удочерив)), а також діти дружини (чоловіка) у разі спільного з ними проживання. Записи відомостей про сімейний стан (усиновлення, розлучення, смерть членів сім`ї) робляться лише на підставі відповідних свідоцтв, які видаються органами РАЦС. До цього рядка заносяться дані про осіб, які перебувають на утриманні військовослужбовця: непрацездатні батьки (усиновителі) військовослужбовця, брати, сестри (незалежно від місця проживання), непрацездатні батьки його дружини (чоловіка) у разі проживання разом, які перебувають на його утриманні чи отримують від нього допомогу, що є для них постійним і основним джерелом засобів існування. Для вирішення питання про запис утриманців військовослужбовець подає рапорт по команді з додаванням до нього документів, якими підтверджується непрацездатність утриманців (довідка про вік чи інвалідність), та документів, якими підтверджується, що основним джерелом засобів існування утриманців є матеріальна допомога військовослужбовця (довідка про розмір пенсії, чи мають вони інших дітей, про характер та розмір матеріальної допомоги). Запис відомостей про утриманців робиться на підставі наказів по стройовій частині. Таким чином, аудиторським звітом №234/40/18 від 29 листопада 2019 року розраховано безпідставно виплачену грошову компенсацію полковнику запасу [PERSON] : К=(13,65хN+17пл)хВо 13,65 - визначена законодавством норма жилої площі на одну особу, кв. метрів N - кількість осіб, що перебувають на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов; 17 - загальна нежила площа на сім`ю з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення"; кв. метрів; Во - гранична вартість 1 кв. метра загальної площі житла для визначення розміру грошової компенсації, яка не повинна перевищувати опосередковану вартість будівництва житла за регіонами України, затверджену в установленому законодавством порядку, для м. Харків на області збільшується у 1,5 рази.Крім того, при розрахунку від визначеної формулою жилої площі віднімається загальна площа житла, що є у приватній власності осіб, що отримують компенсацію. Так, підполковнику запасу [PERSON] виплачено грошову компенсацію на сім`ю у складі 6 осіб у розмірі: 13,65*6+17-28,35 (приватизована житлова площа)*5363*1,5=567539,48 грн. Грошова компенсація на трьох осіб становить: (13,65*3 + 17-28,35)* 5363*1,5=238117,20 грн. Отже, переплата компенсації підполковнику запасу [PERSON] становить 329 422,28 грн. (567 539,48 - 238 117,20) (а.с. 38-41). Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 цього Кодексу застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Отож для виникнення зобов`язання, передбаченого цією статтею, важливим є сам факт безпідставного набуття або збереження, а не конкретна підстава, за якою це відбулося. Верховний Суд у постанові від 08.09.2021 у справі № 201/6498/20 зазначив, що особа, яка внаслідок правомірних або неправомірних дій або подій безпідставно збагатилася в результаті невигідних наслідків для іншої особи, зобов`язана повернути таке майно цій особі на підставі ст. 1212 ЦК України. Будь-яке збагачення майна визнається безпідставним, якщо особа, що збагатилася, не мала права на збагачення за рахунок потерпілого, або у разі, коли потерпілий не погоджувався на настання невигідних для себе наслідків. Не має права на збагачення особа, що отримала його за недійсним актом, судовим рішенням або недіючою нормою права. Збагачення є безпідставним, якщо потерпілий сам надав його для мети, що не була досягнута, або з очікуванням, яке не справдилося. Судовий акт про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, який набрав законної сили і за яким відбулося повне або часткове виконання, є правовою підставою для виникнення зобов`язання з повернення майна, що набуто без достатньої правової підстави, оскільки з моменту ухвалення такого судового акта правова підстава вважається такою, що відпала. Відповідно до ст. 1212 ЦК України, у цьому разі набувач такого майна з моменту набрання судовим актом законної сили зобов`язаний повернути потерпілому все отримане майно. Як Велика Палата Верховного Суду у постанові по справі № 910/3831/22 від 07.02.2024 (пункт 84) зазначила, що зобов`язання повернути безпідставно набуте майно виникає в особи безпосередньо з норми ст. 1212 ЦК України на підставі факту набуття нею майна (коштів) без достатньої правової підстави або факту відпадіння підстави набуття цього майна (коштів) згодом. Виконати таке зобов`язання особа повинна відразу після того, як безпідставно отримала майно або як підстава такого отримання відпала. Це зобов`язання не виникає з рішення суду. Судове рішення в цьому випадку є механізмом примусового виконання відповідачем свого обов`язку з повернення безпідставно отриманих коштів, який він не виконує добровільно. Подібний висновок викладений у п. 66, 67 постанови Касаційного господарського суду від 01.09.2022 у справі № 910/9544/19. Загальна умова ч.1 ст.1212 ЦК звужує застосування інституту безпідставного збагачення в зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі цієї тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання. У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18) та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19) зроблено висновок, що «предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України». Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», № 63566/00, параграф 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). (ч. 1, 2, 3 ст.89 ЦПК України). Отже, з врахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що [PERSON] безпідставно набув грошові кошти, у вигляді грошової компенсації за належне йому для отримання жиле приміщення, яка виплачена Квартирно-експлуатаційним відділом міста Харкова не внаслідок рахункової помилки з боку позивача, а внаслідок порушення відповідачем вимог, передбачених Порядком забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2006 № 1081, Інструкцією з організації забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України та членів їх сімей жилими приміщеннями, затвердженої наказом Міністерства оборони від 31.07.2018 № 380, Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України, затвердженою наказом Міністерства оборони України від 26.05.2014 № 333, а отже грошові кошти у розмірі 329 422,28 грн. є безпідставно набутим майном, у зв`язку з чим заявлена позивачем вимога про стягнення з відповідача таких коштів є правомірною. Будь-яких доказів на спростування вимог сторони позивача та правомірності отримання надмірно виплаченої грошової компенсації у розмірі 329 422,28 грн. відповідачем суду надано не було. Таким чином, враховуючи вищевказані обставини справи, суд вважає даний позов Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова до [PERSON] , третя особа: Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про стягнення надмірно виплаченої грошової компенсаціїобгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі. У зв`язку з задоволенням позову на підставі вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у сумі 3 966,93 грн. На підставі викладеного і

Outcome: approved