Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-01 00:00:00

1. Стислий виклад позицій сторін Представник позивача АТ «Акцент-Банк» Шкапенко О.В. звернувся до суду з позовом, у якому просив стягнути з відповідача [PERSON] на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 23.04.2024 станом на 08.11.2025 у розмірі 57756,30 грн, понесені судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 23.04.2024 відповідач [PERSON] з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського (поточного) рахунку приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-Банк» (далі - позивач, АТ «А-Банк») та підписав заяву щодо встановлення кредитного ліміту (заяви про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком), а також паспорт споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена», на підставі якої відповідачу було надано кредит у виді встановлення кредитного ліміту зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,8 % на рік на суму залишку заборгованості та видано платіжну картку. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписані ним заяви разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, які викладені на банківському сайті www.a-bank.com.ua, складає між ним та банком кредитний договір, що підтверджується його підписом на заявах. Однак всупереч умовам кредитного договору, відповідач своєчасно не провернув банку грошові кошти, у зв`язку з чим станом на 08.11.2025 виникла заборгованість в загальному розмірі 57756,30 грн, з яких 42317,52грн - заборгованість за наданим кредитом, 14988,78 грн - заборгованість за відсотками, 450,00 грн - пеня. 2. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі Ухвалою судді від 12.11.2025 відкрито провадження у справі, яку призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 04.12.2025. Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення даної копії ухвали суду подати відзив на позовну заяву відповідно до вимог ст. 191 ЦПК України. 04.12.2025 адвокат Доманський А.О., який діє в інтересах відповідача, подав клопотання про відкладення розгляду справи. Судове засідання відкладено з 04.12.2025 на 19.12.2025 за клопотанням представника відповідача-адвоката Доманського А.О. 19.12.2025 адвокат Гайдаш О.В., який діяв у інтересах відповідача, через підсистему «Електронний суд» подав клопотання про відкладення розгляду справи. Судове засідання 19.12.2025 відкладено до 14.01.2026 за клопотанням представника відповідача-адвоката Гайдаша О.В. 14.01.2026, 05.02.2026 справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням головуючого судді у стані тимчасової непрацездатності. Позивач не направив свого представника в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідач та його представники в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили та не скористалися своїм правом подати відзив на позовну заяву, а тому в силу вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами. 3. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин Відповідно до анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-Банк» відповідач [PERSON] погодився з тим, що дана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, правилами користування, основними умовами обслуговування і кредитування, розташованими в рекламному буклеті, складають між ним та банком договір про надання банківських послуг. У даній заяві відповідач відобразив інформацію щодо себе, у тому числі й контактну, зокрема номер свого мобільного телефону, а також засвідчив генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису (далі - УЕП), що буде використовуватися ним для вчинення правочинів та платіжних операцій. Визнав, що УЕП є аналогом власноручного підпису. 23.04.2024 [PERSON] за допомогою УЕП підписав заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком/, паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена». У паспорті споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена» містяться дані про основні умови кредитування, в тому числі розмір кредиту (ліміт), строк кредитування, тип та розмір процентної ставки, порядок повернення кредиту, тощо. Зазначено, що сума кредитного ліміту становить від 1000,00 до 200 000,00 грн, базова процентна ставка на залишок заборгованості становить 40,8 % на рік, строк кредитування 240 місяців з правом автоматичного продовження. Відповідно до довідки про надання відповідачу кредитних карток вбачається, що йому було відкрито рахунок № [NUMBER] та видано такі картки: № [NUMBER] , строк дії до грудня 2031 року; № [NUMBER] , строк дії до грудня 2031 року. Із довідки про надання лімітів вбачається, що за період з 23.04.2024 по 08.11.2025 відповідачу 23.04.2024 був встановлений кредитний ліміт у розмірі 35000,00 грн, який 18.05.2024 був збільшений до 42400,00 грн. З розрахунку заборгованості за договором № б/н від 23.04.2024, укладеного між сторонами вбачається, що загальна заборгованість станом на 08.11.2025 становить 57756,30 грн, з яких 42317,52грн - заборгованість за наданим кредитом, 14988,78 грн - заборгованість за процентами за користування кредитом, 450,00 грн пеня. Зі змісту наданої виписки по картці за період з 23.04.2024 - 08.11.2025вбачається, що відповідач отримав кредитні кошти від позивача, а також частково здійснював повернення зазначених коштів, що також вказує на наявність між сторонами кредитних правовідносин. 4. Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права, оцінка суду Згідно зі статтями 525, 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цивільного законодавства, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Зі змісту наданої виписки по картцівбачається, що відповідач отримав кредитні кошти від позивача, а також частково здійснював повернення зазначених коштів, що вказує на наявність між сторонами кредитних правовідносин. Відповідно до пункту 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04.07.2018 № 75, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Аналіз зазначеної норми дає підстави дійти висновку, що виписки за картковими рахунками (по кредитному договору) є належним доказом щодо заборгованості по тілу кредиту за кредитним договором. До аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 25.05.2021 у справі № 554/4300/16-ц, від 17.12.2020 у справі № 278/2177/15-ц, від 16.09.2020 у справі № 200/5647/18 та від 28.10.2020 у справі № 760/7792/14. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку банку не повернуті, наявні правові підстави для їх стягнення з відповідача в даному розмірі. Таким чином, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості за виданим кредитом в розмірі 42317,52грн підлягають задоволенню. Згідно зі статтею 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Відповідно до ч. 2 статті 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, а також сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Зі змісту статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Статтею 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором. Оскільки відповідач порушив зобов`язання, що встановлені договором № б/н від 23.04.2024, докази своєчасної та повної оплати заборгованості за цим договором в матеріалах справи відсутні, а тому суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення суми процентів за користування кредитними коштами в розрахованому позивачем розмірі. Щодо стягнення заборгованості за пенею в розмірі 450,00 грн за кредитним договором суд зазначає таке. Кредитний договір укладено під час дії воєнного стану, отже на правовідносини, які склались між сторонами поширюється дія п. 18 Перехідних положень ЦК України. Також, Верховний Суд у своїй постанові від 31.01.2024 у справі № 183/7850/22 роз`яснив, що тлумачення п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань: в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ч. 2 ст. 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Судом встановлено, що кредитний договір був укладений між сторонами 23.04.2024 у період звільнення позичальника від сплати неустойки за прострочення виконання грошового зобов`язання за кредитним договором, а тому нарахування пені є неправомірним. Суд уважає, що в задоволенні позовної вимоги про стягнення заборгованості за пенею слід відмовити. У матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що відповідач добровільно повернув борг позивачу, розмір заборгованості за кредитним договором відповідачем не спростований, відсутність грошових коштів не звільняє його від обов`язку погасити борг за укладеним кредитним договором. Таким чином, суд повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши належність, допустимість та достовірність кожного наданого доказу окремо, достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову частково. 5. Розподіл судових витрат між сторонами Відповідно до ч. 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позовні вимоги задоволені судом у розмірі 57306,30 грн (99% від ціни позову). Судовий збір пропорційно задоволеним вимогам складає 2398,00 грн (2422,40 х 99 / 100), а тому в наведеному розмірі підлягає стягненню судовий збір з відповідача.

Outcome: partial