Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкоди у спілкуванні з онуками [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Просить суд визначити спосіб участі у вихованні онуків для бабусі [PERSON] шляхом надання їй права бачитися з онуками щоденно у будні дні (з понеділка по п`ятницю) з 18:00 до 21:00 за місцем спільного проживання, з правом прогулянки, бачитися з онуками у вихідні дні без обмеження у часі. Свої позовні вимоги мотивує наступним. [PERSON] є бабусею для [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , які є дітьми її сина [PERSON] , [INFO] . Мати дітей [PERSON] , чинить перешкоди у спілкуванні з онуками. [PERSON] з [PERSON] , проживають в належному позивачу приватному будинку за адресою [ADDRESS] . Попри спільне проживання, хороше ставлення до неї та онуків відповідач чинить численні перешкоди у спілкуванні з ними. Позивач завжди проявляє ініціативу для того, щоб спілкуватися з онуками, проводити з ними час, піклуватися про них, підтримувати з ними емоційний зв`язок. Однак, з боку відповідачки, з незрозумілих причин, постійно виникають конфлікти, викликані її небажанням допускати позивача до спілкування з онуками. Син позивача [PERSON] всіляко підтримує наміри спілкування баби з онуками та сприяє цьому. Зокрема, мати дітей різко реагує на будь-які спроби поспілкуватися з ними, забороняє дітям спілкуватися з бабою. Позивач щиро прагне допомагати відповідачу у вихованні дітей, піклуватися про них, готувати їжу, проводити з ними час та створювати для онуків атмосферу тепла, затишку, турботи й любові, у якій вони зможуть гармонійно розвиватися, переймати сімейні цінності та бути щасливими. Відповідач починає чинити перешкоди, зокрема вона починає кричати на позивача та дітей, поводиться себе агресивно, налаштовує онуків проти позивача і не дає їм можливості підтримувати з нею контакт. Такі дії з боку відповідачки формують у дітей викривлене уявлення про сімейні стосунки, сприяють виникненню негативного емоційного фону, почуття провини та внутрішнього конфлікту. Діти опиняються в ситуації психологічного тиску, змушені робити вибір між матір`ю та бабусею, що є вкрай шкідливим для їхнього емоційного та психічного розвитку. Відповідачка, ігноруючи щире бажання дітей підтримувати з бабою зв`язок, свідомо створює перешкоди для їх спілкування, обмежуючи її участь у їхньому житті та позбавляючи онуків необхідного емоційного зв`язку з бабусею. Атмосфера, що виникає внаслідок спровокованих конфліктів лише поглиблює напруження в родині та суперечить найкращим інтересам дітей. Ухвалою суду від 24.06.2025 було прийнято справу до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. Ухвалою суду від 18.12.2025 закрито підготовче провадження по справі та призначено до розгляду справи по суті. У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали повністю, просили позов задовольнити. Представник органу опіки та піклування у судове засідання не з`явилася, у заяві від 24.02.2026 просила проводити судові засідання за відсутності представника. Висновок органу опіки та піклування №06-01-382/26 від 20.02.2026 підтримала та просила постановити рішення в інтересах малолітніх дітей. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час, місце та дату судового засідання повідомлялася належним чином. Про причини неявки відповідач суд не повідомила, відзив не подала, пояснень чи заперечень на позов не подала, таким чином суд проводить розгляд справи на підставі ст.280 ЦПК України в заочному порядку, на підставі наявних у справі даних та доказів. Свідок [PERSON] , яка є сусідкою, в судовому засіданні показала, що вона є регентом хору в церкві, був випадок коли [PERSON] прийшла до церкви з котом на руках, дії невістки є неадекватними, [PERSON] жаліється, що [PERSON] не дозволяє спілкуватися з онуками. Свідок [PERSON] , яка є сусідкою, та родичкою позивачки в судовому засіданні показала, що [PERSON] не дозволяє спілкуватися [PERSON] з онуками, забороняє дітям спілкуватися з бабусею. Свідок [PERSON] , який є чоловіком [PERSON] в судовому засіданні показав, що дружина хворіє, потребує лікування, агрксивно себе веде. Діти бажають спілкуватися з бабусею, однак мама забороняє. Суд заслухавши учасників судового розгляду, допитавши свідків по справі та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до наступного висновку. При розгляді справи судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями свідоцтв про народження (а.с. 8,9,10) Постановою Рівненського міського суду Рівненської області від 06.06.2025 по справі №569/10288/25 [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП. Постановою встановлено, що [PERSON] вчинила психологічне та фізичне домашнє насильство відносно свекрухи [PERSON] під час якого ображала нецензурними словами, погрожувала фізичною розправою та шарпала за одяг, чим завдала психічної шкоди здоров`ю потерпілої. Стаття 2 Сімейного кодексу України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. Відповідно до ст. 263 Сімейного кодексу України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст.3 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 257 Сімейного кодексу України передбачено право баби та діда на спілкування зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Аналізуючи підстави звернення до суду з указаним позовом, норми міжнародних правових актів та сімейного законодавства України, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин, суд дійшов таких висновків. Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у пункті 8статті 7 СК України та у статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. На необхідності дотримання вказаного принципу неодноразово наголошується у практиці Європейського суду з прав людини, яка застосовується судами України на підставі частини четвертої статті 10 ЦПК України та положень Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року(Рішення ЄСПЛ від 06 липня 2010 року у справі «Neulingerand Shuruk v. Switzerland», п. 135; Рішення ЄСПЛ від 11 жовтня 2017 року «M.S. v. Ukraine», п. 77). При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (Рішення ЄСПЛ від 16 липня 2015 року у справі «Mamchur v. Ukraine», п. 100). Згідно ч. 5 ст.19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Відповідно до висновку виконавчого комітету Рівненської міської ради №08-01-382/26 від 20.02.2026 р., орган опіки та піклування Рівненської міської ради вважає доцільним визначити наступний графік побачень: - щотижня у понеділок, середу та п`ятницю з 18.00 год. до 21.00 год.; - у вихідні дні без обмежень у часі; - необмежене спілкування засобами телефонного, електронного та інших засобів зв`язку. Судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що спілкування позивача з внуками буде перешкоджати їх нормальному розвитку. Навпаки, спілкування внуків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] з бабою буде сприяти повноцінному вихованню дітей, їх розвитку, оскільки таке спілкування з бабусею служить задоволенню життєво важливих потреб дітей. Крім того, діти для повного і гармонійного розвитку їх особистості потребують любові і розуміння. Вони мають, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю рідних людей, що забезпечить їм виховання в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. З огляду на викладене, оскільки сторони мають рівні права щодо виховання та розвитку дітей, баба має бажання брати участь у вихованні дітей, а спілкування між позивачем та дітьми не перешкоджає їх нормальному розвитку, але виникли непорозуміння щодо врегулювання питання з приводу побачень внуків з бабою по татовій спорідненій лінії, суд, з урахуванням інтересів дітей, їх малолітнього віку, стану здоров`я, поведінки родичів, між якими не має порозуміння, що може негативно вплинути на розвиток дітей, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню. З встановлених фактів та обставин судом вбачається, що сторони не дійшли згоди щодо вирішення питання про визначення способу участі баби [PERSON] у вихованні внуків шляхом переговорів та прийняття спільного рішення. В інтересах малолітніх дітей [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача не чинити перешкод позивачу у спілкуванні з внуками, та надати бабі можливість спілкування з дітьми. Дане рішення не є перешкодою в подальшому визначити участь у вихованні дитини в інший спосіб. До того ж, рішення суду не є перешкодою визначення сторонами в добровільному порядку додаткових днів побачень позивача з дітьми. Судом прийнято до уваги, що висновок органу опіки та піклування РМР має рекомендаційний характер для суду і не є обов`язковими та повинен оцінюватись судом за правилами, встановленими ст. 89 ЦПК України. Враховуючи вік дітей, встановленні обставини справи, суд дійшов висновку про те, що побачення та особисте спілкування баби з внуками слід проводити, щотижня у понеділок, середу та п`ятницю з 17.00 год до 20.00 год, за місцем фактичного проживання дітей; систематичні побачення з дітьми кожної неділі місяця з 13:00 години до 17:00 години в громадських місцях культурно-розважального характеру, що призначені для їх повноцінного відпочинку та відповідають віку і стану здоров`я дітей; необмежене спілкування баби з онуками засобами телефонного, поштового, електронного та інших засобів зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між ними, що буде повністю відповідати інтересам дітей. А також, рекомендувати сторонам попереджати один одного про стан здоров`я дітей, про свої дії щодо дітей, узгоджувати їх з урахуванням режиму дня, стану здоров`я та інтересів дітей. Відповідно до статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: partial