Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-02 00:00:00

У серпні 2025 року [PERSON] звернулася до Хорольського районного суду Полтавської області з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Полтаваенергозбут" (далі - ТОВ "Полтаваенергозбут", товариство) і Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП), про солідарне стягнення заборгованості за Договором №5260001 від 31.05.2019 про купівлю-продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом приватним домогосподарством, пені, інфляційних втрат і 3% річних, згідно з яким просила стягнути солідарно з відповідачів на її користь 73703,26 грн, з яких 39598,05 грн сума простроченого платежу за основним зобов`язанням, 23066,36 грн пені, 8978,13 грн інфляційні втрати, 2060,72 грн - 3 % річних за користування утримуваними коштами. 17.10.2025 позивач збільшила розмір позовних вимог до 120587,92 грн, з яких 79636,58 грн - прострочений платіж за основним зобов`язанням, 28376,05 грн - пеня, 10085,13 грн - інфляційні втрати, 2490,17 грн - 3 % річних за користування утримуваними коштами. [PERSON] 04.11.2025 збільшила розмір позовних вимог до 145140,19 грн, з яких 98724,96 грн - прострочений платіж за основним зобов`язанням, 33021,12 грн - пеня, 10568,54 грн - інфляційні втрати, 2825,57 грн -3 % річних за користування утримуваними коштами. 03.12.2025 [PERSON] зменшила розмір позовних вимог за період з 20.06.2025 до 03.12.2025 до 143268,91 грн, з яких 89850,48 грн сума основного зобов`язання (простроченого) платежу, 38895,95 грн пеня, 11275,46 грн інфляційні втрати, 3247 грн - 3 % річних за користування утримуваними коштами. З урахуванням остаточної заяви про зміну позовних вимог від 25.01.2026, у зв`язку з частковою оплатою товариством простроченого зобов`язанння, просить стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованість за простроченим зобов`язанням, пені, інфляційних втрат та 3% річних за електричну енергію за «зеленим» тарифом, виходячи з основної суми простроченого зобов`язання у розмірі 64719,06 грн, інші вимоги залишені незмінними. В обґрунтування позову зазначає, що за Договором №5260001 про купівлю-продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом приватним домогосподарством від 31.05.2019, сторонами якого є позивач [PERSON] і відповідачі ТОВ "Полтаваенергозбут", Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП), товариство порушуючи вимоги пунктів 2.3, 4.1, 4.10, 5.1 договору, несвоєчасно здійснювало платежі за вироблену у домогосподарстві позивача електричну енергію. Пунктом 11.3.6 Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі ПРРЕЕ), передбачено, що взаємовідносини між побутовим споживачем та постачальником універсальної послуги, пов`язані з продажем та обліком електричної енергії, виробленої генеруючими установками приватних господарств, та розрахунками за неї, регулюються цими Правилами та договором про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством. Додатково правовідносини регулюються положеннями Цивільного кодексу України, Законів України: "Про ринок електричної енергії", Про захист економічної конкуренції", Про національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг". Пунктом 11.3.18 ПРРЕЕ встановлено, що умови та порядок оплати електричної енергії, виробленої генеруючою установкою (генеруючими установками) приватного домогосподарства, передбачені цими Правилами, зазначаються в договорі про купівлю-продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом приватним домогосподарством. Відповідальність за порушення умов та порядку оплати встановлюється договором про купівлю-продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом приватним домогосподарством відповідно до законодавства. Розрахунковим періодом для встановлення постачальнику універсальних послуг розміру оплати електричної енергії, виробленої генеруючою(-ими) установкою(-ами) приватного домогосподарства, є календарний місяць (пункт 11.3.20 ПРРЕЕ). Відповідно до пункту 4.1 оплата за продану електричну енергію, вироблену в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії приватним домогосподарством, здійснюється постачальником універсальних послуг до 15 числа місяця, наступного за розрахунковим. У разі несплати обсягу придбаної електричної енергії до 20 числа місяця, наступного за розрахунковим, постачальник універсальних послуг зобов`язаний сплатити споживачу пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу (пункт 4.10). НКРЕКП є солідарним відповідачем, оскільки відповідно до пунктів 5, 11 частини першої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» контролює виконання суб`єктами ринків електричної енергії їхніх зобов`язань та контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності, вживає заходи до запобігання порушенням ліцензійних умов, є гарантом виконання державою своїх зобов`язань за "зеленим" тарифом. Оскільки відповідач ТОВ "Полтаваенергозбут" тривалий час порушує зобов`язання щодо оплати отриманої електричної енергії, позивач просить відшкодувати завдані збитки та вирішити судові витрати. [PERSON] не сплачувала судовий збір, покликаючись на інвалідність ІІ групи безстроково, що підтверджено довідкою МСЕК, серія 12ААБ № 711029 від 10.04.2020. 11.08.2025 позивач [PERSON] звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області з позовом до відповідачів ТОВ "Полтаваенергозбут" і НКРЕКП про солідарне стягнення заборгованості за Договором №5260002 від 27.06.2019 про купівлю-продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом приватним домогосподарством, пені, інфляційних втрат і 3% річних, згідно з яким просив стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача 63135,68 грн, з яких 33744,92 грн простроченого платежу за основним зобов`язанням, 20084,34 грн пені, 7480 грн - інфляційні втрати, 1826,37 грн - 3 % річних за користування утримуваними коштами, а також вирішити судові витрати. 05.11.2025 позивач [PERSON] збільшив позовні вимоги у загальному розмірі до123582,48 грн, з яких 82965,93 грн простроченого платежу за основним зобов`язанням, 29341,54 - грн пені, 8760,33 грн - інфляційні втрати, 2514,68 грн - 3 % річних за користування утримуваними коштами. У листопаді 2025 року позивач збільшив позовні вимоги до 129 792,82 грн, з яких 83755,62 грн простроченого платежу за основним зобов`язанням, 33928,72 грн - пеня, 9264,91 грн - інфляційні втрати, 2843,57 грн - 3 % річних за користування утримуваними коштами. Період розрахунків з 20.06.202024 до 30.11.2025. 01.12.2025 [PERSON] збільшив розмір позовних вимог за період з 20.06.202024 до 30.11.2025 до 154580,21 грн, з яких 101756,76 грн простроченого платежу за основним зобов`язанням, 38413,87 грн - пені, 11202 грн - інфляційні втрати, 3206,93 грн - 3 % річних за користування утримуваними коштами. 03.12.2025 [PERSON] зменшив розмір позовних вимог за період з 20.06.2025 до 03.12.2025 до 122663,73 грн, з яких 76101,59 грн сума основного зобов`язання (простроченого) платежу, 34361,90 грн пеня, 9321,98 грн інфляційні втрати, 2878,26 грн - 3 % річних за користування утримуваними коштами. З урахуванням остаточної заяви про зміну позовних вимог від 25.01.2026, у зв`язку з частковою оплатою товариством простроченого зобов`язанння, просить стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованість за простроченим зобов`язанням, пені, інфляційних втрат та 3% річних за електричну енергію за «зеленим» тарифом за період з 01.05.2024 до 31.10.2025, виходячи з основної суми простроченого зобов`язання у розмірі 53175,83 грн, інші вимоги залишити незмінними. Обґрунтування позову [PERSON] є аналогічним обґрунтуванню позову і поясненням [PERSON] . 09.08.2024 [PERSON] сплатив судовий збір 1211,20 грн із ціни позову 63 135,68 грн. 12.09.2025 від ТОВ "Полтаваенергозбут" надійшов відзив, в якому представник відповідача [PERSON] визнала заборгованість по простроченим зобов`язанням перед [PERSON] та [PERSON] в розмірах, заявлених позивачами в їх остаточній заяві; заперечила у задоволенні вимоги у стягненні пені з покликанням до Постанови «Про забезпечення стабільності функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасника ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» від 25.02.2022 № 332, якою НКРЕКП надало настанову учасникам ринку на період воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії»; в частині стягнення інфляційних втрат та 3% річних позовні вимоги з урахуванням остаточно уточнених вимог позивачів товариство визнало частково: щодо [PERSON] у розмірі 8733,63 (6616,98 грн інфляції + 2116,65 грн -3% річних), щодо [PERSON] у розмірі 10324,02 грн (7963,20 грн інфляції + 2360,82 грн 3% річних), навівши контррозрахунок. 15.09.2025 представник Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг надіслала відзив, в якому НКРЕКП заперечує позовні вимоги позивачів у повному обсязі, мотивуючи тим, що Комісія не є стороною Договорів № 5260001 та № 5260002, не може нести майнову відповідальність через невиконання товариством своїх зобов`язань, не є гарантом забезпечення розрахунків між суб`єктами господарювання та споживачами; як регулятор ринку електричної енергії забезпечило дотримання проведення в порядку, передбаченого Законом України «Про ринок електричної енергії», перевірок щодо дотримання ліцензіатами розрахунку за придбання електричної енергії, виробленої генеруючими установками приватних господарств, внаслідок чого було прийнято Постанову № 596 від 22.04.2025 «Про застосування санкцій до ТОВ «Полтаваенергозбут» та розпорядження № 56-р «Про усунення порушень ТОВ «Полтаваенергозбут». Просили закрити провадження в частині вимог до НКРЕКП. Ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області від 29.08.2025 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовногопровадження. Ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області від 05.11.2025 клопотання [PERSON] про об`єднання в одне провадження цивільної справи № 548/1837/25 за позовом [PERSON] до товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» та Держави Україна в особі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про стягнення заборгованості за Договором № 5260002 про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством від 27.06.2019 та цивільну справу № 548/1830/25 за позовом [PERSON] до товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» та Держави Україна в особі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про стягнення заборгованості за Договором № 5260001 про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством від 31.05.2019, задоволено, присвоєно об`єднаній справі унікальний номер № 548/1830/25. Ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області від 05.11.2025 за клопотанням представника відповідача НКРЕКП провадження у справі в частині вимог до НКРЕКП за позовами [PERSON] та [PERSON] закрито. Ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області від 09.12.2025 підготовче провадження у цивільній справі закрито та призначено до судового розгляду. Позивачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, подали до суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності та просили задовольнити вимоги, виходячи з розміру прострочених зобов`язань, заявлених в останній заяві кожного від 03.12.2025. Представник ТОВ «Полтаваенергозбут» Жалій Л. В. у судове засідання не з`явилася, подала суду заяву, в якій просила задовольнити вимоги частково в частині стягнення інфляційних втрат та 3% річних з урахуванням визначеного остаточного розміру простроченого зобов`язання, а також відмовити у стягненні пені. Розгляд справи просила проводити за її відсутності. Згідно із частиною третьою статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Положенням частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Положеннями статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно із частинами 1-4 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом (частини перша та друга статті 13 ЦПК). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частини перша, п`ята, шоста статті 81 ЦПК). Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (частина перша статті 83 ЦПК). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3)показаннями свідків (частини перша, друга статті 76 ЦПК). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК). Між [PERSON] , як споживачем, і ТОВ "Полтаваенергозбут", як постачальником універсальних послуг, укладено Договір №5260001 від 31.05.2019 про купівлю-продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом приватним домогосподарством. На умовах договору споживач взяв на себе зобов`язання продавати постачальнику електричну енергію, вироблену з енергії сонячного випромінювання приватного господарства споживача, потужність 30 кВт, а постачальник зобов`язався купувати у споживача електричну енергію за зеленим тарифом, встановленим НКРЕКП в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії приватним домогосподарством, в строки, передбачені цим договором. Згідно з пунктом 4.1 Договору розрахунковим періодом є календарний місяць. Оплата здійснюється до 15 числа місяця наступного за розрахунковим. Відповідно до пункту 4.6 договору постачальник універсальних послуг щомісяця на основі отриманих показів засобів вимірювальної техніки не пізніше 10 числа місяця, наступного за розрахунковим, подає споживачу звіт про покази засобу вимірювальної техніки, обсяги та напрямки перетоків прийнятої-переданої електричної енергії. Пунктом 4.10 Договору встановлено, що у разі несплати обсягу придбаної електричної енергії до 20 числа місяця наступного за розрахунковим, постачальник зобов`язаний сплатити споживачу пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу. За змістом пунктів 4.3, 4.6 Договору «зелений» тариф після введення в експлуатацію генеруючої установки складає 5,5021 грн/Квт/год.; зміни встановленого НКРЕКП "зеленого" тарифу не потребують внесення змін до договору у частині його розміру. Преамбула договору визначає, що під час його виконання сторони зобов`язуються діяти відповідно до чинного законодавства, Закону України "Про ринок електричної енергії", Кодексу комерційного обліку, Кодексу розподілу, Правил роздрібного ринку електричної енергії, Порядку продажу, обліку та розрахунків за електричну енергію, що вироблена з енергії сонячного випромінювання об`єктами електроенергетики. Аналогічний за змістом укладено між позивачем [PERSON] , як споживачем, і ТОВ "Полтаваенергозбут", як постачальником універсальних послуг, Договір №5260002 від 27.06.2019 про купівлю-продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом приватним домогосподарством. Між [PERSON] та ТОВ "Полтаваенергозбут" підписано акти купівлі-продажу електричної енергії: - № 5 від 31.05.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 30 276,12 грн; - № 6 від 30.06.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 29 228,94 грн; - № 7 від 31.07.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 27 833,79 грн; - № 8 від 31.08.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 35 530,24 грн; - № 9 від 30.09.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 26 752,99 грн; - № 10 від 31.10.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 19300,30 грн; - № 11 від 30.11.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 7013,44 грн; - № 12 від 31.12.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 1976,84; - № 1 від 31.01.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 5074,77 грн; - № 2 від 28.02.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 19149,36 грн; - № 3 від 31.03.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 21 866,09 грн; - № 4 від 30.04.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 30 813,13 грн; - № 5 від 31.05.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 28 305,25 грн; - № 6 від 30.06.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 32 551,22 грн; - № 7 від 31.07.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 37 056,94 грн; - № 8 від 31.08.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 40 038,53 грн; - № 9 від 30.09.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 33995,48 грн; - № 10 від 31.10.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 11 906,28 грн. Між [PERSON] та ТОВ "Полтаваенергозбут" підписано акти купівлі-продажу електричної енергії: - № 5 від 31.05.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 25989,43 грн; - № 6 від 30.06.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 23678,99 грн; - № 7 від 31.07.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 28444,12 грн; - № 8 від 31.08.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 32252,34 грн; - № 9 від 30.09.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 23942,91 грн; - № 10 від 31.10.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 13360,20 грн; - № 11 від 30.11.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 4853,41 грн; - № 12 від 31.12.2024 з виплатою на рахунок споживача у сумі 1166,97; - № 1 від 31.01.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 2979,06 грн; - № 2 від 28.02.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 9887,58 грн; - № 3 від 31.03.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 18282,58 грн; - № 4 від 30.04.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 28403,39 грн; - № 5 від 31.05.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 29951,09 грн; - № 6 від 30.06.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 34742,77 грн; - № 7 від 31.07.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 37 056,94 грн; - № 8 від 31.08.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 40 038,53 грн; - № 9 від 30.09.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 26 295,26 грн; - № 10 від 31.08.2025 з виплатою на рахунок споживача у сумі 7654,03 грн. Нижче у таблиці наводиться узагальнена інформація щодо проведених платежів за актами купівлі-продажу електричної енергії із зазначенням дати та суми платежів, що узгоджуються з наданих позивачами виписками з особових рахунків в АТ «Креді Агріколь банк» за період з 01.01.2024 до 03.12.2025. [PERSON] [PERSON] . Станом на 26.02.2025 у зв`язку з проведеними платежами ТОВ «Полтаваенергозбут» по розрахунку за електричну енергію за серпень 2025 року згідно із платіжними інструкціями № 548 від 25.12.2025 заборгованість за простроченим зобов`язанням перед [PERSON] складає 53175,84 грн, перед [PERSON] з урахуванням платіжних інструкцій № 547 від 25.12.2025 - 64719,05 грн. Спірні правовідносини сторін щодо виконання зобов`язання за договорами про купівлю-продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом, контрольних повноважень на ринку електроенергії врегульовано Цивільним кодексом України (далі ЦК України), а також актами спеціального законодавства якими є Закони України "Про ринок електричної енергії", Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Кодекс комерційного обліку, Кодекс розподілу, Правила роздрібного ринку електричної енергії, Порядок продажу, обліку та розрахунків за електричну енергію, що вироблена з енергії сонячного випромінювання об`єктами електроенергетики, постанови НКРЕКП як регулятора тощо. Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 202 ЦК України). Згідно із частиною четвертою статті 203 ЦК України правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства (частина друга статті статті 207 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору (частина перша статті 631 ЦК України). За положеннями статті 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається. Якщо ціна у договорі не встановлена і не може бути визначена виходячи з його умов, вона визначається виходячи із звичайних цін, що склалися на аналогічні товари, роботи або послуги на момент укладення договору. Договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України). Зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом (частина перша статті651 ЦК України). Згідно зі статтею 653 ЦК України у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо. Зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту (частина перша статті 654 ЦК України). Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (частина перша статті 610 ЦК України). Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частиною другою статті 526 ЦК виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (стаття 655 ЦК України). Відповідно до частини п`ятої статті 656 ЦК особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом. Покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару. Покупець зобов`язаний сплатити продавцеві повну ціну переданого товару. Договором купівлі-продажу може бути передбачено розстрочення платежу. У разі прострочення оплати товару продавець має право вимагати оплати товару та сплати процентів за користування чужими грошовими коштами (частини перша-третя статті 692 ЦК України). Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина друга статті 625 ЦК України). Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина перша, третя статті 549 ЦК України). Солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання (стаття 541 ЦК України). У разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо (частина перша статті 543 ЦК). Правову основу функціонування ринку електричної енергії становлять Конституція України, цей Закон, закони України "Про альтернативні джерела енергії", Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Про природні монополії", Про захист економічної конкуренції", Про охорону навколишнього природного середовища", Про енергетичну ефективність", міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та інші акти законодавства України. Основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема: 1) правилами ринку, які, в тому числі, визначають правила функціонування балансуючого ринку та ринку допоміжних послуг; 2) правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку; 3) кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу; 4) кодексом комерційного обліку; 5) правилами роздрібного ринку; 6) іншими нормативно-правовими актами. Правила ринку, кодекс системи передачі та кодекс комерційного обліку розробляються і адмініструються оператором системи передачі та затверджуються Регулятором. Правила ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку розробляються і адмініструються оператором ринку та затверджуються Регулятором. Кодекс систем розподілу та правила роздрібного ринку затверджуються Регулятором. Правила ринку визначають, зокрема, порядок реєстрації учасників ринку, порядок та вимоги до забезпечення виконання зобов`язань за договорами про врегулювання небалансів електричної енергії, правила балансування, правила агрегації, правила функціонування ринку допоміжних послуг, порядок проведення розрахунків на балансуючому ринку та ринку допоміжних послуг, порядок надання послуг із зменшення навантаження виробником, якому встановлено "зелений" тариф, якщо об`єкт електроенергетики або черга його будівництва (пусковий комплекс) такого виробника включений до балансуючої групи гарантованого покупця, порядок виставлення рахунків, порядок внесення змін до правил ринку, положення щодо функціонування ринку при виникненні надзвичайної ситуації в ОЕС України. Рішення (заходи) суб`єктів владних повноважень, прийняті на виконання норм цього Закону, мають прийматися на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, відповідати меті, з якою повноваження надані, бути обґрунтованими, відповідати принципам неупередженості, добросовісності, розсудливості, пропорційності, прозорості, недискримінації та своєчасності. Згідно з принципом пропорційності рішення (заходи) суб`єктів владних повноважень повинні бути необхідними і мінімально достатніми для досягнення мети - задоволення загальносуспільного інтересу. Згідно з принципом прозорості рішення (заходи) суб`єктів владних повноважень мають бути належним чином обґрунтовані та повідомлені суб`єктам, яких вони стосуються, у належний строк до набрання ними чинності або введення в дію. Згідно з принципом недискримінації рішення, дії, бездіяльність суб`єктів владних повноважень не можуть призводити: до юридичного або фактичного обсягу прав та обов`язків особи, який є відмінним від обсягу прав та обов`язків інших осіб у подібних ситуаціях, якщо лише така відмінність не є необхідною та мінімально достатньою для задоволення загальносуспільного інтересу; до юридичного або фактичного обсягу прав та обов`язків особи, який є таким, як і обсяг прав та обов`язків інших осіб у неподібних ситуаціях, якщо така однаковість не є необхідною та мінімально достатньою для задоволення загальносуспільного інтересу. Дія принципів пропорційності, прозорості і недискримінації поширюється також на учасників ринку електричної енергії у випадках, передбачених цим Законом (частини перша-третя, дванадцята статті 2 Закону України "Про ринок електричної енергії"). Способом здійснення державного енергетичного нагляду в електроенергетиці є проведення центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, відповідних обстежень, перевірок, оглядів щодо обладнання електричних мереж учасників ринку електричної енергії (крім споживачів, не віднесених до особливої групи споживачів) у порядку, визначеному Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (частина третя стаття 9 Закону України "Про ринок електричної енергії"). Розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на ринку електричної енергії, між учасниками цього ринку здійснюються в грошовій формі, у тому числі шляхом клірингу (неттінгу), відповідно до укладених договорів у порядку, визначеному цим Законом, правилами ринку, правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку (частина перша стаття 75 Закону України "Про ринок електричної енергії"). Держава гарантує закріплення на законодавчому рівні на весь строк застосування "зеленого" тарифу вимог щодо закупівлі у кожному розрахунковому періоді електричної енергії, виробленої на об`єктах електроенергетики,у тому числі на введених в експлуатацію чергах будівництва електричних станцій (пускових комплексах), що використовують альтернативні джерела енергії (крім доменного та коксівного газів,а з використанням гідроенергії лише мікро-, міні- та малими гідроелектростанціями) і непроданої за договорами безпосередньо споживачам або енергопостачальним компаніям, за встановленим "зеленим" тарифом з урахуванням надбавки до нього,встановленої відповідно до статті 92 цього Закону, в обсягах та порядку, визначених статтею 15 Закону України "Про електроенергетику", а з дати початку дії нового ринку електричної енергії - в обсягах та порядку, визначених статтею 65 Закону України "Про ринок електричної енергії", а також щодо розрахунків за таку електричну енергію у повному обсязі, у встановлені строки та грошовими коштами (частина 33 статті 91 Закону України "Про альтернативні джерела енергії"). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина третя статті 263 ЦПК). За змістом підпунктів 3.3.4 пункту 3.3 «Особливості постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги» Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018, постачальник універсальних послуг одночасно з виконанням обов`язку щодо купівлі електричної енергії за «зеленим» тарифом у приватних домогосподарств надає оператору системи передачі послугу із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії. Договір про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством є додатком до договору про постачання електричної енергії із постачальником універсальних послуг (додаток 6 до цих Правил). Така послуга надається постачальником універсальних послуг виходячи з фактичних обсягів купівлі електричної енергії за «зеленим» тарифом у приватних домогосподарств. Вартість послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії визначається у відповідні розрахункові періоди як різниця між вартістю електричної енергії, купленої ним за «зеленим» тарифом, та її вартістю, розрахованою за цінами ринку «на добу наперед». Розрахунок вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії здійснюється постачальником універсальних послуг відповідно до порядку купівлі електричної енергії за «зеленим» тарифом. Вартість послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії затверджується Регулятором. Відповідно до підпункту 11.3.3 пункту 11.3 «Особливості постачання електричної енергії в умовах використання відновлюваних джерел енергії» ПРРЕЕ, купівля електропостачальником універсальної послуги у побутового споживача, виробленої генеруючими установками приватного домогосподарства електричної енергії, за «зеленим» тарифом в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії такими приватними домогосподарствами, здійснюється на підставі укладеного між ними договору про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом, який оформлюється сторонами у формі додатка до договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг. Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 року по справі № 754/17518/15-ц зазначив, що в статті 629 ЦК України закріплено один із фундаментів, на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто, з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати. Аналогічний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати КЦС від 23.01.2019 по справі № 355/385/19. Судом установлено, що між сторонами виникли договірні відносини у сфері купівлі-продажу електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством. Відповідач ТОВ «Полтаваенергозбут» не виконав своєчасно зобов`язання в повному обсязі, зокрема наявна заборгованість за простроченим зобов`язанням перед [PERSON] за Договором № 5260001 про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством від 31.05.2019у розмірі 53175,84 грн, за Договором № 5260002 про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством від 27.06.2019 перед [PERSON] - 64719,05 грн. Оскільки вказані обставини визнаються сторонами у справі, відповідно до частини першої статті 82 ЦК України вони не підлягають доказуванню. Позивачами у справі заявлені вимоги про стягнення пені, інфляційних втрат та 3% річних за користування утримуваними коштами у розмірах: [PERSON] пеня у розмірі 38895,95 грн, інфляційні втрати - 11275,46 грн, 3% річних 3247 грн;[PERSON] - пеня у розмірі 34361,90 грн, інфляційні втрати - 9321,98 грн, 3% річних 2878,26 грн. Представник ТОВ «Полтаваенергозбут» надав контррозрахунок за період травня 2024 року до жовтня 2025 року щодо двох позивачів, який суд бере до уваги як такий, що проведений відповідно до вимог законодавства. Однак враховує, що при розрахунку розміру інфляційних втрат та 3% річних за користування утримуваними коштами [PERSON] за травень та червень 2024 року представником товариства введено неправильні дати оплати за 28.11.2024 та 28.02.2024. Тому заборгованість перед [PERSON] за перiод з 30.10.2024 по 28.11.2024 на суму боргу 10046,10 грн iнфляцiйнi втрати становлять 190,88 грн, 3% рiчних 24.70 грн; за період з 18.09.2024 по 28.02.2025 на суму боргу 11423,71 грн iнфляцiйнi втрати становлять 833,97 грн, 3% рiчних 153,72 грн. Отже, розмір заборгованостей інфляційних втрат та 3% річних за користування утримуваними коштами у розмірах за період травня- грудня 2024 року перед [PERSON] складає 7664,80 грн iнфляцiйнi втрати, 1847,12 грн - 3% рiчних; за січень жовтень 2025 року 586,57 грн інфляційних втрат та 557.64 грн -3 % річних. Всього заборгованість за період травня 2024 до жовтня 2025 року складає 8251,37 грн інфляційних втрат, 2404,76 грн 3% річних. Розмір заборгованостей інфляційних втрат та 3% річних за користування утримуваними коштами у розмірах за період травня 2024 року до жовтня 2025 перед [PERSON] складає 6616,98 грн - iнфляцiйнi втрати, 2116,65 грн - 3% рiчних за користування утримуваними коштами. При проведенні розрахунку суд керувався основними правилами обрахунку вказаних величин відповідно Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" та приписів Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1078 від 17.07.2003 та Методики розрахунку базового індексу споживчих цін, затвердженої наказом Державного комітету статистики України №265 від 27.07.2007, а також відповідно доправових висновків, викладених у Постанові Об`єднаної Палати Касаційного господарського суду від 26.06.2020 у справі 905/21/19. Наведені нижче правила спростовують доводи позивачів щодо правильності проведення контррозрахунку відповідача. Зокрема, інфляційні втрати та 3% річних відповідно до статті 625 ЦК України розраховуються помісячно. Якщо сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця. Методику розрахунку інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання доцільно відобразити, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме: - час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу; - час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується. За змістом статті 252 ЦК України вбачається, що строк визначається, зокрема, днями, а термін - календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче настати. Частиною п`ятою статті 254 ЦК України передбачено, що якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день. При розрахунку суми інфляційних втрат належить виходити із періоду прострочення відповідача, без урахування дня фактичної оплати вартості поставленої електричної енергії. За наведених обставин з ТОВ "Полтаваенергозбут" на користь [PERSON] слід стягнути заборгованість за простроченим зобов`язанням у розмірі 53175,84 грн, 8251,37 грн інфляційних втрат, 2404,76 грн 3% річних; на користь [PERSON] - заборгованість за простроченим зобов`язанням у розмірі 64719,05 грн, 6616,98 грн - iнфляцiйнi втрати, 2116,65 грн - 3% рiчних за користування утримуваними коштами. Щодо вимоги стягнення пені у розмірі 38895,95 грн на користь [PERSON] та у розмірі 34361,90 грн на користь [PERSON] . Згідно зі статтею 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом пункту2.3 кожного із договорів про купівлю-продаж електричної енергії споживач має право на відшкодування згідно з чинним законодавством збитків, заподіяних внаслідок порушення його прав; оплату неустойки (пені) у разі прострочення платежів за отриману постачальником універсальних послуг електричну енергію відповідно до умов та порядку оплати. Згідно з пунктом 5 постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 (у редакції постанови НКРЕКП від 27.02.2022 № 333) рекомендовано учасникам ринку електричної енергії на період дії особливого періоду зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, укладеними відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії»; згідно з підпунктом 16 пункту 1 постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 (у редакції постанови НКРЕКП від 26.04.2022 № 413) на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надати такі настанови - зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, укладеними відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії (пункти 8.13.31, 8.13.32). З урахування дії на території України воєнного стану для учасників ринку електричної енергії, якими укладено типові договори відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та постанов НКРЕКП, пункт 5 постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 (у редакції постанови НКРЕКП від 27.02.2022 № 333) - це бажана з точки зору держави модель поведінки, яка має обов`язковий характер для учасників ринку електричної енергії (пункт 8.13.33). Підпункт 16 пункту 1 постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 (у редакції постанови НКРЕКП від 26.04.2022 № 413) - це імперативна норма, якою держава вказала учасникам ринку електричної енергії, що на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, укладеними відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» (пункт 8.13.34). Рішення регулятора щодо порядку застосування норм про відповідальність учасників на ринку електроенергії не суперечить нормам ЦК України та ГК України про відповідальність у договірних відносинах з огляду на те, що регулятор в силу Закону наділений повноваженнями унормовувати договірні відносини суб`єктів господарювання, що проводять свою діяльність у сфері енергетики, у тому числі в частині відповідальності за невиконання (неналежне виконання) договірних зобов`язань на ринку електричної енергії; такі рішення регулятора не скасовують встановленої нормами ЦК України та ГК України відповідальності за порушення договірних зобов`язань для учасників ринку електроенергії, та не встановлюють мораторію для застосування цієї відповідальності, позаяк регулятор, який наділений повноваженнями нормативного регулювання договірних відносин на ринку електроенергії, з метою забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії, під час особливого періоду, в межах наданих йому законом повноважень тимчасово зупинив нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, укладеними відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії (пункти 8.13.35, 8.13.36). Норми постанови від 25.02.2022 № 332 (у редакціях від 27.02.2022 № 333 та від 26.04.2022) прийняті регулятором в межах своїх повноважень (пункт 8.13.37). Таким чином, регулятор визначив модель поведінки як зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» між учасниками ринку електричної енергії, та вказав чітко визначений період, а саме на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування, а не скасував нарахування та стягнення штрафних санкцій або увільнив від їх нарахування або стягнення (пункт 8.13.43). Вказаного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 29 жовтня 2024 року при розгляді справи № 910/3745/23, з посиланням на правову позицію Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постанові від 19.04.2024 у справі № 911/1359/22. З наведеного випливає, що у задоволенні вимоги [PERSON] та [PERSON] про стягнення пені слід відмовити. За викладених обставин суд дійшов висновку про неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань, внаслідок чого права позивачів були порушені, заборгованість за договорами, розмір якої встановлений судом, не була погашена своєчасно, тому з відповідача ТОВ "Полтаваенергозбут" підлягає стягненню: на користь [PERSON] за Договором № 5260001 про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством від 31.05.2019 у розмірі: 64719,05 грн сума основного зобов`язання, 8251,37 грн - інфляційні втрати, 2404,76 грн 3% річних за користування утримуваними коштами, всього 75375,18 грн; на користь [PERSON] - за Договором № 5260002 про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством від 27.06.2019 у розмірі: 53175,84 грн сума основного зобов`язання, 6616,98 грн - iнфляцiйнi втрати, 2116,65 грн - 3% рiчних за користування утримуваними коштами, всього 61909,47 грн. Щодо судових витрат Згідно із частиною другою статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина четверта статті 177 ЦПК України). Відповідно до частин першої та другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачка [PERSON] є особою з інвалідністю ІІ групи безстроково, що підтверджено довідкою МСЕК серія 12ААБ № 711029 від 10.04.2020. Згідно із пунктом 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» вона звільнена від сплати судового збору в усіх судових інстанціях. Належний до сплати [PERSON] розмір судового збору за позовну вимогу майнового характеру позивачки на суму 118137,48 грн складає1211,20 грн. Позивач [PERSON] сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 грн згідно із квитанцією про сплату № 1057-9094-8075-4549 від 09.08.2025. Оскільки судовий спір виник внаслідок неправильних дій відповідача ТОВ "Полтаваенергозбут" щодо кожного із позивачів, позовні вимоги останніх були часткового задоволені, суд приходить до висновку про стягнення з ТОВ "Полтаваенергозбут" в дохід держави 772,75 грн (63,8% від 1211,20 грн) судового збору та на користь позивача [PERSON] витрати на судовий збір у розмірі 752,16 грн (62,1% від 1211,20 грн). Щодо заявлених витрат позивачів у розмірі 300 грн кожним на поштову кореспонденцію, суд відмовляє у задоволенні їх стягнення за відсутністю підтвердження їх понесення. На підставі викладеного,

Outcome: partial