Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-23 00:00:00

18 червня 2025 року на адресу Білогірського районного суду Хмельницької області із Кременецького районного суду Тернопільської області надійшли матеріали цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу з спадкоємця боржника, у якій просив стягнути з відповідача на його користь несплачені за мировою угодою суми майнової та моральної (немайнової) шкоди в розмірі 112 010,93 грн. одноразовим платежем. Позов мотивований тим, що 28 грудня 2020 року [PERSON] , який керував транспортним засобом, допустив порушення правил безпеки дорожнього руху що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесні ушкодження та його дії були кваліфіковані за ч.1 ст. 186 КК України. Ухвалою Білогірського районного суду Хмельницької області від 26 травня 2021 року [PERSON] було звільнено від кримінальної відповідальності, передбаченої ч.1 ст. 286 КК України у зв`язку із дійовим каяттям. Ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області від 09 березня 2022 року було затверджено мирову угоду укладену між позивачем та [PERSON] згідно умов якої [PERSON] зобов`язався сплатити позивачу по справі майнову та моральну (немайнову) шкоду у загальному розмірі 172263,84 грн. впродовж 35 місяців, починаючи з лютого 2022 року по 5000 гривень щомісячно спродовж 34 місяців та 2263,84 грн. в грудні 2024 року. Боржником [PERSON] на час подання позовної заяви на користь [PERSON] частково було сплачено 60252,91 грн. 30.09.2024 року позивачем направлено претензію до відповідача [PERSON] про погашення заборгованості. Крім того, 30.09.2024 року позивачем направлено приватному нотаріусу [PERSON] лист-претензію з копією вимоги до спадкоємця боржника. Листом приватного нотаріуса Разумей Л.О. від 08.10.2024 року повідомлено, що спадкова справа щодо майна боржника, який помер [INFO] була закрита 19 квітня 2024 року у зв`язку із видачею свідоцтва про право на спадщину. Враховуючи, що спадкоємець померлого боржника [PERSON] добровільно зобов`язання, які були покладені на боржника мировою угодою від 09.03.2023 року не виконує просив стягнути з [PERSON] несплачені кошти за мировою угодою в розмірі 112010,93 грн. Ухвалою від 23.06.2025 Білогірським районним судом Хмельницької області відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявився. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] адвокат Зембра Є.Й. позовні вимоги до [PERSON] підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. Представник відповідача [PERSON] адвокат Кучерук Т.М. в судове засідання не зявився, згідно поданого клопотання просив розгляд справи проводити у його відсутності, проти задоволення позову заперечив. Суд, заслухавши представника позивача, ознайомившись із заявою представника відповідача, дослідивши надані письмові докази, встановив такі обставини у справі та відповідні їм правовідносини. Судом установлено, що відповідно до ухвали Кременецького районного суду Тернопільської області від 09 березня 2022 року у справі №601/1906/21 затверджено мирову угоду між [PERSON] та [PERSON] , за якою сторони визнають, що розмір майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, що підлягає до стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] становить 157 263 (сто п`ятдесят сім тисяч двісті шістдесят три) гривні 84 ( вісімдесят чотири) копійки. Сторони визнають, що розмір моральної (немайнової) шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, що підлягає до стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] , становить 35 000 (тридцять п`ять тисяч) гривень. Сторони узгодили такий порядок та строки сплати [PERSON] [PERSON] майнової та моральної (немайнової) шкоди, що визначена у пунктах 1, 2 мирової угоди: до укладення мирової угоди [PERSON] сплатив [PERSON] 20 000 (двадцять тисяч гривень) в рахунок завданої моральної (немайнової) шкоди, передбаченої пунктом 2 цієї Мирової угоди; [PERSON] , зобов`язується сплатити [PERSON] майнову та моральну (немайнову) шкоду у загальному розмірі 172 263 (сто сімдесят дві тисячі двісті шістдесят три) гривні 84 копійки, впродовж 35 місяців, починаючи з лютого 2022 року, по 5 000 (п`ять тисяч) гривень щомісячно впродовж 34 місяців та 2263 (дві тисячі двісті шістдесят три) гривні 84 копійки в грудні 2024 року. З копій матеріалів спадкової справи №75/2023 заведеної 11.08.2023 року приватним нотаріусом Шепетівського районного нотаріального округу Разумей Л.О. та зареєстрованою у спадковому реєстрі за №548 вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданим Білогірським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 28 лютого 2023 року. 19.04.2024 [PERSON] було подано заяву до приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Разумей Л.О. про прийняття спадщини. Інші спадкоємці, а саме дружина померлого [PERSON] та дочка померлого [PERSON] від прийняття спадщини відмовилися. 19 квітня 2024 року приватним нотаріусом Шепетівського районного нотаріального округу Разумей Л.О. видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] спадкоємцем майна померлого є його син [PERSON] . Спадщина, на яку видане свідоцтво складається із страхової виплати у сумі 50000,00 грн. згідно укладеного договору № HNBWNS-22BD4J2 від 13 грудня 2022 року. 19 квітня 2024 року приватним нотаріусом Шепетівського районного нотаріального округу Разумей Л.О. видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] спадкоємцем майна померлого є його син [PERSON] . Спадщина, на яку видане свідоцтво складається із земельної ділянки, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 3,5126 га, кадастровий номер 6820386000:05:009:0184, що знаходиться на території Мокроволянської сільської ради Білогірського району Хмельницької області та належала померлому на підставі державного акту на право власності на землю серії ЯЗ №102125 виданого Білогірською райдержадміністрацією Хмельницької області 04 лютого 2009 року на підставі розпорядження №509/2008-р від 24 грудня 2008 року. Акт зареєстровано в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договір оренди землі за №010974800090. Згідно витягу № НВ-9932422252023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, нормативно грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 6820386000:05:009:0184 становить 132165,34 грн. 19 квітня 2024 року приватним нотаріусом Шепетівського районного нотаріального округу Разумей Л.О. видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] спадкоємцем майна померлого є його син [PERSON] . Спадщина на яку видане свідоцтво складається із земельної ділянки, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 0,4615 га, кадастровий номер 6820386000:04:007:0179, що знаходиться на території Мокроволянської сільської ради Білогірського району Хмельницької області та належала померлому на підставі державного акту на право власності на землю серії ЯЗ №102186 виданого Білогірською райдержадміністрацією Хмельницької області 04 лютого 2009 року на підставі розпорядження №509/2008-р від 24 грудня 2008 року. Акт зареєстровано в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договір оренди землі за №010974800091. Згідно витягу № НВ-9932423072023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, нормативно грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 6820386000:04:007:0179 становить 3790,44 грн. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частинами 1,2 ст. 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Як видно з матеріалів справи відповідач [PERSON] є сином померлого і єдиним спадкоємцем за законом після померлого, який належним чином прийняв спадщину, оскільки його мати та сестра від спадщини відмовилися на його користь. Ст.. 1230 ЦК України передбачено, що до спадкоємця переходить право на відшкодування збитків, завданих спадкодавцеві у договірних зобов`язаннях, або право на відшкодування збитків, що належало спадкодавцеві відповідно до закону. До спадкоємця переходить право на відшкодування моральної шкоди, яке було присуджено судом спадкодавцеві за його життя. До спадкоємця переходить право на отримання компенсації, яку відповідно до закону міг би отримати спадкодавець за його життя. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст.1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. У відповідності до положень статті 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта 263 ЦПК України). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 жовтня 2023 року у справі № 523/2357/20 (провадження № 14-11цс22) вказано, що «задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ними у спадщину майна. Звідси обов`язок спадкоємців боржника перед кредиторами спадкодавця виникає лише у межах, передбачених статтею 1282 ЦК України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця, і як наслідок у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 03 листопада 2020 року у справі № 916/617/17 (пункт 98)). Не визначення вартості успадкованого майна не впливає на вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження. Водночас задовольняючи заяву про заміну учасника справи, боржника у виконавчому провадженні, який помер, його спадкоємцем, суд відповідно до частини першої статті 1282ЦК України має визначити розмір боргу, який відповідає частці спадкоємця у спадщині, та вказати, що така заміна здійснюється в межах вартості майна, одержаного у спадщину (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 03 листопада 2020 року у справі № 916/617/17 (пункт 109))». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 жовтня 2021 року у справі № 552/4892/19, на яку є посилання в касаційній скарзі, викладено висновок, що «спадкоємець, приймаючи спадщину, реалізує свій майновий інтерес щодо набуття у власність спадкового майна, при цьому у нього виникає обов`язок погасити заборгованість спадкодавця, проте виключно у межах вартості отриманого у спадщину майна. У свою чергу кредитор, укладаючи договори кредитування, може бути упевненим у погашенні заборгованості у разі смерті позичальника за рахунок спадкового майна, яке приймають у спадщину спадкоємці боржника. Такий принцип регулювання спірних правовідносин ґрунтується на засадах розумності, пропорційності і справедливості та виключає можливість необґрунтованого покладення на спадкоємців боржника обов`язку погасити борг у розмірі більшому, ніж вартість набутого ними майна, що призведе до безпідставного погіршення їх майнового стану у зв`язку з виконанням зобов`язання, стороною якого вони не є і згоди на укладення якого не надавали». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 липня 2021 року у справі № 202/7691/17 зазначено, що «правовідносини, що виникли між позикодавцем і позичальником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між позикодавцем та спадкоємцями позичальника і вирішуються у порядку, передбаченому положеннями статті 1282 ЦК України. При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: - чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; - коло спадкоємців, які прийняли спадщину; - при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); - при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України. Подібні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2019 року у справі № 640/6274/16-ц, від 29 січня 2020 року у справі № 496/4363/15-ц, від 15 липня 2020 року у справі № 645/1566/16-ц, від 04 березня 2020 року у справі № 2609/30529/12». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 листопада 2021 року у справі № 615/473/20 зазначено, що «ураховуючи предмет спору у зазначеній справі, до обов`язку позивача як кредитора спадкодавця належить доказування обставин щодо розміру заборгованості боржника на день відкриття спадщини, наявність спадкоємців боржника, дотримання кредитором строку, визначеного статтею 1282 ЦК України, звернення з вимогою до спадкоємців боржника, а до обов`язку спадкоємця позичальника, у разі заперечення проти заявлених вимог, належить обов`язок доведення розміру та вартості успадкованого ним майна. Таким чином, обсяг спадкового майна та його вартість повинен доводити спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2019 року у справі № 640/6274/16-ц,на яку є посилання в касаційній скарзі, вказано, що «при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: - чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; - коло спадкоємців, які прийняли спадщину; - при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); - при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України. Враховуючи принцип змагальності цивільного процесу, який був закріплений у статті 60ЦПК України2004року на час розгляду справи, та передбачав, що кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. Тому висновки судів про відмову в позові з тих підстав, що позивачем не надано доказів, які підтверджують яке саме майно одержано спадкоємцями у спадщину та яка вартість цього майна, суперечать вимогам процесуального закону, оскільки суди безпідставно поклали обов`язок доказування наведених обставин на сторону позивача». Тобто, спадкоємець, який прийняв спадщину та набув у власність спадкове майно, зобов`язаний погасити заборгованість спадкодавця, проте виключно у межах вартості отриманого ним у спадщину майна. Саме суд при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника встановлює необхідні для цього обставини: чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у встановлені строки; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; дійсний розмір вимог кредитора; частки спадкоємців у спадщині; обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця. До обов`язку позивача як кредитора спадкодавця належить доказування обставин щодо розміру заборгованості боржника на день відкриття спадщини, наявність спадкоємців боржника, дотримання кредитором строку, визначеного статтею 1282 ЦК України, звернення з вимогою до спадкоємців боржника. Якщо спадкоємець (спадкоємці) заперечує проти вимог кредитора спадкодавця щодо меж його відповідальності за зобов`язаннями спадкодавця, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен такий спадкоємець, оскільки, з огляду на характер спірних правовідносин, кредитор не завжди може визначити яке саме майно одержано спадкоємцями у спадщину та яка вартість цього майна. Тому не допускається відмова в позові з тих підстав, що позивачем не надано відповідних доказів. В такій ситуації, задовольняючи позов кредитора до спадкоємця, суд в резолютивній частині рішення зазначає дійсний розмір заборгованості, який відповідає частці спадкоємця у спадщині, та встановлює, що її належить стягнути у межах вартості майна, одержаного ним у спадщину. Цим суд встановлює порядок виконання рішення про стягнення заборгованості спадкодавця. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаютьсясторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частини перша,третя статті 12, частини перша, п`ята, шоста статті 81 ЦПК України). Даючи оцінку зібраним у справі доказам, суд уважає, що оскільки позивач [PERSON] з вимогою до єдиного спадкоємця померлого [INFO] [PERSON] , звернувся 08.10.2023, шляхом подачі заяви до приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Разумей Л.О., тобто дотримався приписів частини третьої статті 1281 ЦК України щодо строків пред`явлення відповідної вимоги, моральна та матеріальна шкода спадкоємцем погашена не була, після смерті [PERSON] наявне спадкове майно, а тому суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1211,20 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved