Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-01 00:00:00

У вересні 2025 року, адвокат Радецька Тетяна Петрівна, яка діє в інтересах ОСББ «Ярослава Мудрого, 28» звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості, посилаючись на наступні обставини. 20.09.2016 в багатоквартирному будинку [ADDRESS] було створено юридичну особу - ОСББ «Ярослава Мудрого 28», що підтверджується записом в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань. Співвласниками багатоквартирного будинку [ADDRESS] , які мають заборгованість перед ОСББ по обов`язковим внескам затверджених рішеннями Загальних зборів ОСББ «Ярослава Мудрого 28», оформлених 23.08.2021 року Протоколом № 7 Загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку 28, є [PERSON] та [PERSON] , яким належить в рівних частках на праві приватної власності квартира [ADDRESS] у даному будинку, загальною площею 42,72 кв.м. Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 363298635 від 25.01.2024 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 12306366), підтверджується право власності за [PERSON] та [PERSON] на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 42,72 кв.м. За період з 23.08.2021 по 31.08.2025 за відповідачами наявна заборгованість у загальному розмірі 4 635,55 грн, з оплати обов`язкового внеску з управління багатоквартирним будинком (утримання будинку та прибудинкової території), які відповідачі відмовляються сплачувати в добровільному порядку, що підтверджується довідкою-розрахунком ОСББ «Ярослава Мудрого 28» за вих. № 38 від 04.09.2024, Протоколом № 7 Загальних Зборів ОСББ «Ярослава Мудрого 28». 23.08.2021 були проведені Загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ярослава Мудрого 28». 23.08.2021 на даних Загальних зборах було прийнято рішення співвласниками багатоквартирного будинку «Ярослава Мудрого 28», оформлене Протоколом № 7, яким було затверджено кошторис, розмір внеску співвласників та нежитлових приміщень на управління будинком та відшкодування витрат в розмірі 7,00 грн за 1 кв.м. з 01.10.2021; Про надання згоди співвласниками в міській «Програмі співфінансування робіт з капітального ремонту багатоквартирних житлових будинків м. Біла Церква на 2019- 2024 роки» щодо капітального ремонту покрівлі на будинку [ADDRESS] . Розробити проектно-кошторисну документацію та затвердити її. Прийнято рішення щодо одноразового розміру додаткового внеску в сумі 108,51 грн з 1 кв.м. площі квартири та нежитлових приміщень. Згідно Рішення Загальний зборів ОСББ «Ярослава Мудрого 28», оформленого Протоколом № 7 від 23.08.2021, затверджено три види обов`язкових внесків: внеску на управління будинком та відшкодування витрат в розмірі 7.00 грн за 1кв.м. з 01.10.2021; одноразового розміру додаткового внеску в сумі 108,51 грн з 1 кв.м. площі квартири та нежитлових приміщень. Підставою прийняття на загальних зборах ОСББ рішення про оплату одноразового розміру додаткового внеску в сумі 108,51 грн з 1 кв.м. площі квартири та нежитлових приміщень, обґрунтовується потребою капітального ремонту багатоквартирного будинку [ADDRESS] збудованого в 1964 році, при участі у «Програмі співфінансування», згідно умов якої частка оплати співвласниками становить 20% від вартості робіт з ремонту даху, решта витрат фінансується з міського бюджету. На дату проведення загальних зборів ОСББ, вартість робіт з капітального ремонту даху була визначена в розмірі 2 000 000, 00 грн, відповідно орієнтовна частка одноразового розміру додаткового внеску від кожної квартири та нежитлових приміщень, було визначено співвласниками в сумі розміром 108,51 грн за 1 кв.м. площі квартири та нежитлових приміщень, про що було затверджено на Загальних зборах ОСББ «Ярослава Мудрого 28». Орієнтовно вартість покрівлі згідно дефектного акту від Департаменту житлово комунального господарства Білоцерківської міської ради Київської області становила 2 000 000 грн. Згідно "Програми співфінансування робіт з капітального ремонту", дольова участь співвласників становила 20%. Тобто 2 000 000 * 20% = 400 000 грн, площа будинку - 3 606,26 кв.м.; 400 000 / 3606,26 = 110, 92 грн - було прийнято рішення на загальних зборах затвердити розмір одноразового внеску в сумі 108,51 грн. Дані роботи з ремонту даху було фактично виконано, що підтверджується наданими в додатку доказами, Договором №1 від 01.11.2023, укладеним між ОСББ «Ярослава Мудрого 28» та ПП «Торговий Дім Трейдінг Компані» з наданими до нього додатками, Довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат, Актом приймання виконаних будівельних робіт, кошторисом. Додатковий розмір разового внеску за дані ремонтні роботи даху багатоквартирного будинку не було сплачено відповідачами, та які по сьогоднішній день відмовляються сплачувати затверджений Загальними зборами ОСББ обов`язковий для всіх співвласників внесок в розмірі 108,51 грн за 1 кв.м. площі квартири та нежитлових приміщень, загальний розмір якого становить 4 635,55 грн в зв`язку з чим позивач змушений із даним позовом до суду. 17.03.2024 були проведені чергові Загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ярослава Мудрого 28», прийняті рішення на яких було оформлено Протоколом № 8 Загальних зборів ОСББ «Ярослава Мудрого 28» від 17.03.2024, частиною 4 якого було затверджено внесок на управління будинком та відшкодування витрат в розмірі 9. 00 грн, за 1 кв.м. з 01.05.2024. Протоколами № 7, № 8 Загальних зборів ОСББ «Ярослава Мудрого 28» було затверджено тарифи, які покладено в основу розрахунку платежів на користь об`єднання, оплата яких є обов`язком для всіх співвласників багатоквартирного будинку. За період з 02.2023 по 09.2025 відповідачі мають загальний розмір заборгованості в сумі 5 023,39 грн, що складається з розміру зі сплати обов`язкових щомісячних внесків, оплату яких не здійснює в повному розмірі, відповідно до затверджених частиною 3 Протоколу № 7 від 23.08.2021 та частиною 4 п. Протоколу № 8 від 17.03.2024 в загальному розмірі, що підтверджується Довідкою-розрахунком за вих. № 38 від 042.09.2025, з яких 4 635,55 грн є обов`язковий одноразовий внесок за капітальний ремонт покрівлі багатоквартирного будинку та 387,84 грн, що є розміром щомісячних внесків на утримання будинку та прибудинкової території, який не було сплачено відповідачами в попередніх періодах, утворився з 05.2024 року та не сплачується відповідачами добровільно. Як приклад, заборгованість разового обов`язкового внеску за капітальний ремонт покрівлі будинку становить 4 635,55 грн (108,51 грн, за 1 кв.м. площі квартири -108,51 грн х 42,72 кв.м.). Загальний розмір заборгованості по щомісячних платежах, який не сплачується з 05.2024, становить 387,84 грн, (15 673,26 (загальний розмір нарахованих платежів) - 15 284,86 грн (загальний розмір сплачених платежів) - 0,56 коп. коригування площі квартири, 4 635,55 грн +387,84 грн = 5 023,39 гривень. В судовому порядку стягується розмір заборгованості 4 635,55 грн, що є розміром обов`язкового разового внеску за капітальний ремонт покрівлі будинку, який відповідач відмовляється добровільно сплачувати та розмір суми 387,84 грн, в зв`язку з тим, що даний розмір заборгованості недоплачується відповідачами з травня 2024 року, тобто більше року. Розмір заборгованості в сумі 387,84 грн по сплаті щомісячних платежах, є сумою заборгованості, яка утворилася в період з 10.2021 та не погашається добровільно. Наданими Протоколами Загальних зборів ОСББ «Ярослава Мудрого 28» № 7 від 23.08.2021 та № 8 від 17.03.2024, за 2021-2024 роки підтверджується обґрунтованість розрахунку розміру заборгованості. З відповідачами проводилося досудове врегулювання спору, в тому числі надсилалась претензія про наявність заборгованості та проханням її погасити, проте заборгованість не було погашено відповідачами. Дане підтверджується Претензією від 10.06.2024 за вих. № 31. Просила суд стягнути з [PERSON] та з [PERSON] на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ярослава Мудрого 28» заборгованість в розмірі 5 023,39 грн та покласти на відповідача понесені позивачем витрати по оплаті судового збору, а також витрати на правничу допомогу ( а. с. 1-9 ). Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.09.2025, головуючим суддею визначено Орєхова О.І. (а. с. 73-74) та матеріали передані для розгляду. За відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу ( ч. 1 ст. 187 ЦПК України ). Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру ( ч. 8 ст. 187 ЦПК України ). Згідно відповіді № 1835188 від 30.09.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру, сформованого засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді стосовно визначення підсудності, [PERSON] , [INFO] з 26.05.2020 зареєстрований за адресою: [ADDRESS] ( а. с. 78-79 ). Згідно відповіді № 1835206 від 30.09.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру, сформованого засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді стосовно визначення підсудності, [PERSON] , [INFO] з 02.09.2025 зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ( а. с. 80-81 ). Позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом ( ч. 1 ст. 27 ЦПК України ). У постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 638/1988/17 Верховний Суд зазначив, що житлово-комунальні послуги надаються за місцем знаходження нерухомого майна, а тому позови про стягнення заборгованості з їх оплати повинні пред`являтися за місцем знаходження цього майна за правилами виключної підсудності. Оскільки зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачів є м. Біла Церква, а також предметом позову є стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги за адресою: [ADDRESS] , за вказаною адресою зареєстрований відповідач [PERSON] , тому дана справа підсудна Білоцерківському міськрайонному суду Київської області. Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача. Ухвалою судді від 02 жовтня 2025 року прийнято позовну заяву до провадження та відкрито провадження у справі за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ярослава Мудрого 28» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання у справі на 05.11.2025 ( а. с. 82-83 ). Розгляд справи неодноразово відкладався у зв`язку з неявкою відповідачів та відсутністю відомостей про їх належне сповіщення, повернення конвертів на адресу суду без вручення. 26.01.2026 розгляд справи було відкладено на 02.03.2026. Сторони в судове засідання не з`явились. Так, 02.03.2026 за вх. № 13524 судом отримано клопотання, підписане адвокатом Радецькою Т.П. та головою ОСББ Погорілою Є.Ф., в якому просили розгляд справи здійснювати без участі позивача та представника позивача. Позовні вимоги підтримують повністю та проти винесення заочного рішення не заперечують. Також, відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України повідомляють про подання протягом 5 днів докази, понесення судових витрат на правничу допомогу ( а. с. 119 ). Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явились, на час розгляду справи на адресу суд повернулися поштові конверти без вручення ( а. с. 117, 118 ), відомості про причини не вручення працівниками пошти не зазначені. Відповідно до трекінгу відстеження Укрпошти встановлено, що не було вручено, закінчення встановленого терміну зберігання ( а. с. 120-121, 122-123 ). Неодноразове направлення кореспонденції суду, в тому числі судових повісток, залишилися без отримання з боку відповідачів та повернулися на адресу суду. Так, судові повістки направлялися відповідачам на адресу їх реєстрації, згідно отриманої інформації з Єдиного державного демографічного реєстру, сформованого засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді стосовно визначення підсудності. Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Верховний Суд неодноразово зазначав, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду ( близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі № 800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 року у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 року у справі № 24/260-23/52-б ). Оскільки, як зазначено вище, на адресу суду повернулися поштові конверти без вручення ( неодноразове ), суд з урахуванням позиції Верховного Суду, викладеної в постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі № 800/547/17, приходить до висновку, що відповідачі були належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду. Крім того, в жовтні 2025 року до суду звертався з клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи ( а. с. 87 ) адвокат Щиглов Євгеній Олександрович, який представляє інтереси відповідача [PERSON] на підставі Ордеру ( а. с. 88 ). Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальним правами. Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів. ЄСПЛ у своїх рішеннях у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави. Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. В свою чергу, позивач ( його представник ) скористувалися вимогами ч. 3 ст. 211 ЦПК України. Тому, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутності учасників справи, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Заяв та клопотань з боку відповідачів на адресу суду не надходило, як і не надходило відзиву на позовну заяву позивача. Стаття 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Оскільки, належним чином повідомлені відповідачі [PERSON] та [PERSON] не з`явились в судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового розгляду, не повідомивши суду про поважність причини неявки та не надали відзив і позивач та представник позивача не заперечували проти такого вирішення справи, а саме заочного, суд вважає за необхідним по даній справі провести заочний розгляд. 02 березня 2026 року судом було ухвалено проводити розгляд справи в заочному порядку. Згідно ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Встановлено, що 20.09.2016 в багатоквартирному будинку [ADDRESS] було створено юридичну особу - ОСББ «Ярослава Мудрого, 28», що підтверджується записом в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань ( а. с. 11 ). До матеріалів справи додано Статут ОСББ «Ярослава Мудрого 28», затвердженого установчими зборами співвласників багатоквартирного будинку по [ADDRESS] , Протокол № 1 від 25.08.2016 ( а. с. 12-18 ). Крім того, було додано Статут ОСББ «Ярослава Мудрого 28» ( нова редакція ), затвердженого установчими зборами співвласників багатоквартирного будинку по [ADDRESS] , Протокол № 8 від 17.03.2024 ( а. с. 19-25 ). Так, співвласниками багатоквартирного будинку [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] , яким належить в рівних частках по 1/2 на праві приватної власності квартира [ADDRESS] у даному будинку, загальною площею 42,72 кв.м., що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 363298635 від 25.01.2024 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 12306366) ( а. с. 69-70 ). Так, 23.08.2021 були проведені Загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ярослава Мудрого, 28», на яких було прийнято рішення співвласниками багатоквартирного будинку «Ярослава Мудрого 28», оформлене Протоколом № 7, яким було затверджено кошторис, розмір внеску співвласників та нежитлових приміщень на управління будинком та відшкодування витрат в розмірі 7,00 грн за 1 кв.м. з 01.10.2021; Про надання згоди співвласниками в міській «Програмі співфінансування робіт з капітального ремонту багатоквартирних житлових будинків м. Біла Церква на 2019- 2024 роки» щодо капітального ремонту покрівлі на будинку [ADDRESS] . Розробити проектно-кошторисну документацію та затвердити її. Прийнято рішення щодо одноразового розміру додаткового внеску в сумі 108,51 грн з 1 кв.м. площі квартири та нежитлових приміщень ( а. с. 28-30 ). Згідно Рішення Загальний зборів ОСББ «Ярослава Мудрого 28», оформленого Протоколом № 7 від 23.08.2021, затверджено види обов`язкових внесків: внеску на управління будинком та відшкодування витрат в розмірі 7.00 грн за 1 кв.м. з 01.10.2021; одноразового розміру додаткового внеску в сумі 108,51 грн з 1 кв.м. площі квартири та нежитлових приміщень. Підставою прийняття на загальних зборах ОСББ рішення про оплату одноразового розміру додаткового внеску в сумі 108,51 грн з 1 кв.м. площі квартири та нежитлових приміщень, позивач обґрунтовує потребою капітального ремонту багатоквартирного будинку [ADDRESS] збудованого в 1964 році, при участі у «Програмі співфінансування», згідно умов якої частка оплати співвласниками становить 20% від вартості робіт з ремонту даху, решта витрат фінансується з міського бюджету. На дату проведення загальних зборів ОСББ, вартість робіт з капітального ремонту даху була визначена в розмірі 2 000 000, 00 грн, відповідно орієнтовна частка одноразового розміру додаткового внеску від кожної квартири та нежитлових приміщень, було визначено співвласниками в сумі розміром 108,51 грн за 1 кв.м. площі квартири та нежитлових приміщень, про що було затверджено на Загальних зборах ОСББ «Ярослава Мудрого 28». Орієнтовно вартість покрівлі згідно дефектного акту від Департаменту житлово комунального господарства Білоцерківської міської ради Київської області становила 2 000 000 гривень. Дані роботи з ремонту даху було фактично виконано, що підтверджується наданими в додатку доказами, Договором №1 від 01.11.2023, укладеним між ОСББ «Ярослава Мудрого 28» та ПП «Торговий Дім Трейдінг Компані» з наданими до нього додатками, Довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат, Актом приймання виконаних будівельних робіт, кошторисом ( а. с. 43-44, 45-47, 48-49, 50, 51-52, 53-56, 57-59, 60 ). 17.03.2024 були проведені чергові Загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ярослава Мудрого 28», прийняті рішення на яких було оформлено Протоколом № 8 Загальних зборів ОСББ «Ярослава Мудрого 28» від 17.03.2024, частиною 4 якого було затверджено внесок на управління будинком та відшкодування витрат в розмірі 9.00 грн, за 1 кв.м. з 01.05.2024 ( а. с. 31-35 ). Додано Результати голосування до протоколу № 8 від 17.03.2024 ( а. с. 36-41 ). Протоколами № 7, № 8 Загальних зборів ОСББ «Ярослава Мудрого 28» було затверджено тарифи, які покладено в основу розрахунку платежів на користь об`єднання, оплата яких є обов`язком для всіх співвласників багатоквартирного будинку. Звертаючись до суду з даним позовом, позивач зазначає про те, що за період з 02.2023 по 09.2025 відповідачі мають загальний розмір заборгованості в сумі 5 023,39 грн, що складається з розміру зі сплати обов`язкових щомісячних внесків, оплату яких не здійснює в повному розмірі, відповідно до затверджених частиною 3 Протоколу № 7 від 23.08.2021 та частиною 4 п. Протоколу № 8 від 17.03.2024 в загальному розмірі, що підтверджується Довідкою-розрахунком за вих. № 23 від 10.06.2024 ( а. с. 64 ) та за вих. № 38 від 04.09.2025 ( а. с. 67-68 ), з яких 4 635,55 грн є обов`язковий одноразовий внесок за капітальний ремонт покрівлі багатоквартирного будинку та 387,84 грн, що є розміром щомісячних внесків на утримання будинку та прибудинкової території, який не було сплачено відповідачами добровільно. З відповідачами проводилося досудове врегулювання спору, в тому числі надсилалась претензія від 10.06.2024 за вих. № 31 про наявність заборгованості та проханням її погасити ( а. с. 61-63 ), проте заборгованість не було погашено відповідачами. Тому, позивач просить стягнути з відповідачів заборгованість у вищевказаному розмірі в судовому порядку. Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, яка полягає у тому, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом (ст. 13 ЦПК України). Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно вимог ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п. 8 ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29.11.2001 № 2866-ІІІ (далі - ЗУ «Про ОСББ») співвласники зобов`язані своєчасної та у повному обсязі сплачувати належні внески і платежі, а п. 1 ст. 15 Закону України «Про ОСББ» зобов`язує співвласника виконувати обов`язки, передбачені Статутом об`єднання. Згідно ст. 22 Закону України «Про ОСББ» для фінансування самозабезпечення об`єднання співвласники сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. Так, ОСББ «Ярослава Мудрого 28» на загальних зборах співвласників затверджено плату на утримання будинку та прибудинкової території, також оплату одноразового розміру додаткового внеску. У відповідності до ст. 16 Закону України «Про ОСББ», ОСББ «Ярослава Мудрого 28» має право виступати як стягувач за заборгованістю з оплати житлово-комунальних послуг. Відповідно ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року № 417, в свою чергу, власники квартир і співвласники. Загальне майно будинку належить співвласникам на праві спільної сумісної власності. Спільне майно багатоквартирного будинку не можна поділити на частки і виділити в натурі. Таким чином, власники квартир і нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, повинні виконувати свої обов`язки щодо утримання багатоквартирного будинку. Відповідно до статті 7 цього Закону, співвласники зобов`язані: виконувати рішення зборів співвласників, своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги. Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатацію, реконструкцію, реставрацію, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. Згідно ч. 1, 2 ст. 20 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року № 417, встановлено, що частка співвласників у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири ( квартир ) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. У відповідності до положень Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» № 2866-ІІІ від 29.11.2001 (далі - Закон № 2866-ІІІ) власник приміщення у багатоквартирному будинку, де створено ОСББ, автоматично набуває членства в Об`єднанні з моменту набуття права власності. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Як визначено ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. У відповідності до ч. ч. 1, 4 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами; основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав власників приміщень на володіння та користування спільним майном членів об`єднання, належне утримання будинку та прибудинкової території. сприяння членам об`єднання в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних із діяльністю об`єднання. За змістом ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», вищим органом управління об`єднання є загальні збори його членів, до виключної компетенції яких, зокрема, належить затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; визначення розмірів внесків і платежів членами об`єднання. За результатами розгляду питань, віднесених до компетенції загальних зборів, приймається рішення, яке може бути оскаржено в судовому порядку. Відповідно до ч. 9 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. У разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду (ч. 6 ст. 13 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"). Об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання, зокрема: встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; визначати підрядника, укладати договори про управління та експлуатацію, обслуговування, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення майна з будь-якою фізичною або юридичною особою; здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів (ст. 16 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"). Згідно зі ст. 17 вказаного Закону для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право, зокрема: вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів. Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Відповідно до ст. 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для фінансування самозабезпечення об`єднання співвласників сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. Як передбачено ч. ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» утримання і ремонт приміщень, які перебувають у власності, здійснюються відповідно до законодавства України. Внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. Частиною 2 ст. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 45 від 24.01.2006 року: власник (наймач) квартири, приміщення зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до ч. 3 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. ст. 66, 67, 162 ЖК України за користування житловим приміщенням, що належить громадянинові на праві приватної власності, сплачується плата за утримання будинку, прибудинкової території та плата за спожиті комунальні послуги. Відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Згідно п. 5 частини 3 статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно з ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Відповідно ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить якщо інше не встановлене договором або законом. Окрім того, 10.12.2018 Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 638/11034/15-ц, дійшов до висновку, що споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними, а відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 14.02.2018 року у справі № 462/6393/15-ц, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 вересня 2018 року у справі № 750/12850/16-ц і у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 6 листопада 2019 року у справі № 642/2858/16. Така правова позиція викладена і в постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 № 712/8916/17 (14-448цс19 ). Де, Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновками судів першої й апеляційної інстанцій про те, що у сторін спору є фактичні договірні відносини щодо надання відповідних житлово-комунальних послуг, а відсутність укладеного письмового договору не звільняє відповідача від обов`язку оплати за надані такі послуги. Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (стаття 4 ЦПК України 2004 року, частина перша статті 5 ЦПК України). Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Згідно зі статтею 13 Конституції України власність зобов`язує. Вказана норма кореспондується зі статтею 322 ЦК України, відповідно до якої власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 360 ЦК України передбачено, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Боржник, який виконав солідарний обов`язок, має право на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього (частини четверта статті 544 ЦК України). Тлумачення наведених норм права дає підстави зробити висновок, що кожен співвласник зобов`язаний брати участь у витратах щодо утримання майна, що є у спільній частковій власності, незалежно від того, хто здійснює фактичні дії, спрямовані на утримання спільного майна. Співвласник, який виконав солідарний обов`язок щодо сплати необхідних витрат на утримання майна, має право вимагати від іншого співвласника їх відшкодування (право зворотної вимоги регрес). Якщо хтось із співвласників відмовляється брати участь у витратах, інші співвласники можуть здійснити їх самостійно і вимагати від цього співвласника відшкодування понесених витрат у судовому порядку або ж безпосередньо звернутись до суду з позовом про примусове стягнення з співвласника, який відмовився нести тягар утримання спільного майна, коштів для цієї мети. Такий правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 13 березня 2019 року у справі № 521/3743/17-ц (провадження № 61-26462св18). Житлово-комунальні послуги зобов`язаний оплачувати кожен із співвласників квартири (КЦС/ВС у справі № 703/2200/15-ц від 19 серпня 2020 року). Судом встановлено, що відповідачі є співвласниками оспорюваної квартири і відповідно до закону зобов`язані сплачувати необхідні витрати на утримання майна. В разі належності квартири декільком особам на праві спільної сумісної або спільної часткової власності, позовні вимоги мають бути пред`явлені до кожного з них про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірах, що відповідають їх часткам у праві спільної сумісної/часткової власності на квартиру. Крім тих випадків, коли між співвласниками досягнуто домовленості щодо утримання квартири і визначено уповноваженого власника квартири (постанова ВС від 20.09.2018 у справі № 522/7683/13-ц, постанова ВСУ від 04.11.2015 у справі № 6-734цс15, постанова ВС від 01.09.2020 у справі № 352/2163/13-ц). Таким чином, якщо відповідач має у власності частину квартири, то в такому випадку стягнення з нього всієї суми буде неправомірним. Так, судом не було встановлено, що між співвласниками досягнуто домовленості щодо утримання квартири і визначено уповноваженого власника квартири. Крім того, не проживання відповідача у квартирі, яка належить йому на праві спільної часткової власності, не звільняє від обов`язку нести витрати з оплати житлово-комунальних послуг, які надаються. Такий правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 квітня 2020 року у справі № 757/29813/17-ц. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (частина перша статті 509 ЦК України). Отже, як встановлено судом, відповідачі є споживачами послуг, які надаються позивачем ОСББ «Ярослава Мудрого 28», повинні сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. З огляду на це, відповідачі, як співвласники квартири ( спільна часткова), мали обов`язок оплатити внески та платежі у розмірах, які були затверджені загальними зборами ОСББ «Ярослава Мудрого 28», однак, за матеріалами справи мають заборгованість. В свою чергу, відповідачі жодного належного доказу в спростування доводів позивача не було надано, як і не спростовано те, що останні дійсно не мають заборгованості. Відповідачі не надали до суду доказів того, що житло вибуло з їх власності. Зважаючи на викладені вище обставини справи та норми закону, суд вважає, що наданий з боку позивача розрахунок заборгованості є належним доказом та допустимим засобом доказування у цій справі та в сукупністю з іншими доказами свідчать про несплату з боку відповідачів внесків по утриманню будинку та додаткових внесків, установлених загальними зборами об`єднання, у яких існує заборгованість. При цьому відповідачами не було спростовано факт наявності та розміру заборгованості, хоча це є його процесуальним обов`язком. Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Отже, з наявного в матеріалах справи розрахунку від 04.09.2025 за вих. № 38, заборгованість відповідачів перед позивачем по несплаті одноразового додаткового внеску та платежів у розмірах, які були затверджені загальними зборами ОСББ «Ярослава Мудрого 28», де такий борг становить 5 023,39 грн, який складається з: 4 635,55 грн нарахування за капітальний ремонт покрівлі; 388,40 грн заборгованість по сплаті щомісячних платежів. З вказаного розрахунку вбачається, що в графі «Нарахування внесків за УББ (УБПТ)» нараховано на суму 15 673,26 грн за період з жовтня 2021 року по серпень 2025 року, а сплачено 15 284,86 грн, тобто борг становить 388,40 грн ( 15 673,26 грн -нараховано 15 284,86 грн сплачено ). Також, в зазначеному розрахунку відображено сума несплаченого нарахування за капітальний ремонт покрівлі в сумі 4 635,55 гривень. Розрахунок боргу обґрунтований належним чином, відповідачами не спростовано. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. В свою чергу, позивач просить стягнути з відповідачів заборгованість в розмірі 5 023,39 грн, який складається з: 4 635,55 грн нарахування за капітальний ремонт покрівлі; 387,84 грн заборгованість по сплаті щомісячних платежів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Тому, з урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є доведеними, обґрунтованими, сума боргу підтверджена та не спростована з боку відповідачів, а тому підлягає до задоволення. Отже, з урахуванням положень статті 319 ЦК України, суд приходить до того, що в силу належності квартири на праві спільної часткової власності, кожен із співвласників має нести відповідальність відповідно до своєї частки у спільному майні, оскільки іншої домовленості між співвласниками щодо утримання квартири не встановлено, доказів визначення уповноваженого власника квартири суду не надано. Тягар утримання майна належить на співвласниках квартири (стаття 322 ЦК України). Зазначений правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 522/7683/13-ц, провадження № 61-31025св18. Водночас, в прохальній частині позовних вимог позивач просить стягнути заборгованість з відповідачів, при цьому, не зазначаючи в якій спосіб ( солідарно, частку тощо ). Враховуючи, що відповідачам належить на праві спільної часткової власності ( 1/2 частка кожному ) кватира [ADDRESS] , в даному будинку створено ОСББ «Ярослава Мудрого 28» та які мають заборгованість, про що встановлено судом та зазначено вище, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню заборгованість у розмірах, що відповідають їх часткам, а оскільки загальний борг становить 5 023,39 грн, то з кожного з відповідачів підлягає стягненню на користь позивача в розмірі 2 511,69 грн ( 5 023,39 грн заборгованість : 1/2 частка кожного співвласника). Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). За таких обставин, суд дослідивши та проаналізувавши докази у справі,

Outcome: partial