Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-25 00:00:00

Заступник керівника Сарненької місцевої прокуратури, в інтересах Біловізької сільської ради Рокитнівського району Рівненської області звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», про стягнення збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу. Ухвалою Рокитнівського районного суду Рівненської області від 26.11.2025 замінено у справі Сарненську місцеву прокуратуру на її правонаступника Сарненську окружну прокуратуру. Також цією ухвалою до участі у справі залучено Рокитнівську селищну раду Сарненського району Рівненської області, як правонаступника Біловізької сільської ради Рокитнівського району Рівненської області та Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі Філії «Поліський лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», як правонаступника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Рокитнівський держспецлісгосп». В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що відповідно до ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або належним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесенні відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Вказує, що за результатами розгляду розглянуто матеріалів справи про адміністративне правопорушення ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» за фактом незаконної порубки [PERSON] п`яти дерев, породи «сосна сироростуча», із діаметрами пнів 28 см (1 дерево), 32 см (2 дерева), та 36 см (2 дерева) у 63 виділі 8 кварталу Біловізького лісництва ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», що на території Біловізької сільської ради Рокитнівського району Рівненської області. За даним фактом інженером з ОЗЛ ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» Притом В.В. 31.01.2019 відносно [PERSON] , [INFO] , складено протокол № 1 про вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП. За результатами розгляду протоколу, в.о. головного лісничого ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» Богданцем С.М. 11.02.2019 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №1, якою [PERSON] притягнуто до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 гривень. Вказана постанова про накладення адміністративного стягнення [PERSON] не оскаржувалася, є чинною та не скасованою. Оригінали протоколу про адміністративне правопорушення № 1 від 31.01.2019, постанови про накладення адміністративного стягнення № 50 від 11.02.2019 та інших документів про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності знаходяться в ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп». Своїми протиправними діями, завданими внаслідок порушення природоохоронного законодавства [PERSON] , згідно відомості обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, розрахованої по таксах відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» з урахуванням індексації, незаконною порубкою 5 дерев, загальною масою 3,900 куб.м., завдав збитки в сумі 30335,29 грн., та таксової вартості лісодеревини в сумі 751,64 грн., разом в сумі 31086,93 грн. Таким чином, встановлено факт протиправної поведінки відповідача, його вини, шкоди, внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідкового зв`язку між діями та завданою шкодою. Посилаючись на норми ст.131-1 Конституції України, правові позиції Верховного Суду, ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст.7, 105, 107 Лісового кодексу України, ст.ст.68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст.45, 1166 ЦК України, просили стягнути з [PERSON] на користь Рокитнівської селищної ради Сарненського району Рівненської області 31086,29 гривень збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу. Також просили стягнути з відповідача судовий збір за подачу позовної заяви в розмірі 2102,00 гривень, який повернути прокуратурі Рівненської області. Ухвалою суду від 24 лютого 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Ухвалою суду від 30 вересня 2020 року зупинено провадження у справі до закінчення проходження відповідачем військової служби. Ухвалою суду від 03 вересня 2025 року поновлено провадження у справі, про що повідомлено сторони та викликано їх у судове засідання. Під час розгляду справи прокурор Козаченко Т.Ф. позовні вимоги підтримала посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві та просила позов задовольнити у повному обсязі. Також просила стягнути з відповідача на користь прокуратури Рівненської області витрати зі сплати судового збору. Представник Рокитнівської селищної ради Гвоздецька О.В. 23.12.2025 подала до суду клопотання про розгляд справи без участі представника селищної ради, цивільний позов підтримує у повному обсязі. Представник відповідача-адвокат Ярощук Ю.А. повідомив, що позовні вимого відповідач [PERSON] не визнає. Підставою звернення прокурора до суду з указаним позовом стали адміністративні матеріали за фактом самовільної порубки лісу. Проте, ці матеріали є недостатніми, оскільки в них відсутній протокол огляду місця події. Крім того відсутні докази того, що новобудова, біля якої виявили лісодеревину, належить [PERSON] також викликає питання, де знаходиться лісодеревина і чому її не було вилучено. [PERSON] заперечує свою причетність до самовільної порубки лісу та стверджує, що такого факту не було. Оскільки всі сумніви щодо винуватості особи тлумачаться на її користь, вважає, що відсутні підстави для стягнення з відповідача указаної суми збитків. Просить відмовити у задоволенні позову. Представник третьої особи - ДСГП «Ліси України» в особі філії «Поліський лісовий офіс» в судове засідання не з`явився. 01 грудня 2025 року від представника [PERSON] надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника третьої особи на підставі наявних у суду матеріалів. Цивільний позов про відшкодування матеріальної шкоди підтримує в повному обсязі та наполягає на його задоволенні. Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши докази по справі та оцінивши їх сукупності, суд зазначає наступне. Встановлено, що 01 лютого 2019 року т.в.о. директора ДП СЛАП «Рокитнівський ДСЛ» Борисовець В.В. повідомив Рокитнівське відділення поліції Сарненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області про те, що 31 січня 2019 року о 17.00 год в кв.8 вид 63 Біловізького ДП СЛАП «Рокитнівський ДСЛ» виявлено незаконну порубку 5-ти дерев породи сосна сироростуча. Виходячи з наявної інформації лісо порушення було вчинене 30.01.2019 року о 16.00 годині жителем с.Біловіж [PERSON] , [INFO] .. Сума заподіяної шкоди становить 31086,93 гривень (а.с.13). Листом №53 від 01.02.2019, т.в.о. директора ДП СЛАП «Рокитнівський ДСЛ» Борисовець В.В. повідомив Рокитнівське відділення поліції Сарненського відділу поліції ГУ НП в Рівненській області про те, що кв.8 вид.63 Біловізького лісництва знаходиться в межах Біловізької сільської ради загальна площа виділу становить 12,0 га. Вказаний квартал до природно-заповідного фонду не відноситься. Протягом 2018 року та в поточному році станом на 31.01.2019 року планові рубки не проводились (а.с.14). Згідно доповідних інженера з ОЗЛ Прита В.В. та старшого майстра лісу Рокитнівського лісництва [PERSON] від 01.02.2019, останні доповіли т.в.о. директора ДП СЛАП «Рокитнівський ДСЛ» [PERSON] про те, що 31 січня 2019 року перебуваючи на чергуванні по охороні лісових масивів Біловізького лісництва в кв.8 вид.63 Біловізького лісництва було виявлено незаконну порубку 5-ти дерев породи сосна. Дана лісодеревина хлистами була стрельована в с.Біловіж до новобудови, що належить жителю цього ж села [PERSON] , [INFO] .. Оглядом встановлено, що незаконна порубка вчинено 30.01.2019 о 16.00 год, оскільки того дня падав сніг, а тому слід трелювання трактором не був прикиданий снігом. При спробі вилучити дану деревину у [PERSON] , його брат [PERSON] з декількома молодиками завадили вилученню деревини, пообрізавши зрізи комлів та порізавши в метровку (а.с.15,16). Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №1 від 31.01.2019, складеного відносно [PERSON] за ст.65 КУпАП, 30 січня 2019 року о 16 год 00 хв. у кв.8 вид.63 Біловізького лісництва ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» [PERSON] незаконно зрізав п`ять дерев породи сосна звичайна сироростуча, об`ємом 3,90 м куб, чим саме заподіяв державі шкоду на суму 31086,93 грн.. Відповідно до ст.63 Конституції України, [PERSON] відмовився надавати пояснення та підпису протоколу в присутності свідків [PERSON] та [PERSON] (а.с.17). Згідно відомості переведення діаметра пня в корі на метри кубічні в корі Біловізького лісництва, квартал №8 виділ(и) 63, встановлено, що було зрізано 5 дерев сосна, різного діаметру, загальною кубомасою 3,9 м.куб. (а.с.19). Згідно обчислення розміру шкоди, заподіної лісу незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту проведеного ДП СЛАП «Рокитнівське ДСЛ» Біловізьке л-во кв.8, вид.63, вартість завданої шкоди незаконною порубкою 5 сироростучих склала 30335,29 грн. (а.с.20). 01 лютого 2019 року [PERSON] надіслано повідомлення, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно нього відбудеться о 10 год 00 хв 11 лютого 2019 року в приміщенні ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп». Згідно довідки Укрпошти, поштове повідомлення повернуто відправнику з відміткою «одержувач відмовився» (а.с.23,24). Постановою про накладення адміністративного стягнення №1 від 11.02.2019, [PERSON] визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 гривень. Про прийняте рішення [PERSON] повідомлено засобами поштового зв`язку, що підтверджується поштовим відправленням рекомендованого листа (а.с.27,28). Постанова не оскаржувалася та набрала законної сили. В силу вимог ч.6 ст. 82 ЦПК України вирок у кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. Згідно ст.105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до ст.107 цього Кодексу підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно зі ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Відповідно до стаття 131-1 Конституції України, прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Конституційний Суд України у рішенні №3-рп/99 від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 визначив, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому інтереси держави можуть збігатися повністю, частково, або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо. Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам. Крім того, згідно приписів ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 по справі №12/2385/18 суд вказав, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст.23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 факт незвернення до суду органом, уповноваженим на захист інтересів держави у спірних правовідносинах, достатньою підставою для захисту інтересів держави прокурором, та свідчить про неналежне виконання уповноваженим органом своїх повноважень. На лист Сарненської місцевої прокуратури №36/6-1333вих-19 від 27.12.2019, ДП СЛАП «Рокитнівський дердспецлісгосп» листом № 22-20 від 02.01.2020, повідомив, що громадянин [PERSON] , [INFO] , житель с.Біловіж Рокитнівського району, притягувався до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП постанова №1 від 11.02.2019 року. [PERSON] , постанову про притягнення до адміністратимвнрої відповідальності не оскаржував. За попередньою супровідною від 28.02.2019 року помилково не був сплачений авансовий внесок. В зв`язку з цим 22.03.2019 року постанова №1 від 11.02.2019 року додатково була скерована в ДВС для примусового стягнення адмінштрафу (а.с.38). На лист Сарненської місцевої прокуратури №36/6-1113/19 від 05.11.2019, Біловізька сільська рада Рокитнівського району Рівненської області листом №75 від 08.11.2019 повідомила, що кошти на сплату судового збору у бюджеті сільської ради не передбачено (а.с.31-32,33). На лист Сарненської місцевої прокуратури №36/6-30вих-20 від 08.01.2020 Біловізька сільська рада Рокитнівського району Рівненської області листом № 329-20 від 10.01.2020, повідомила, що кошти на сплату судового збору у бюджеті сільської ради не передбачено; юрист у сільській раді відсутній (а.с.41-42,43). Однак, органом місцевого самоврядування Біловізькою сільською радою Рокитнівського району Рівненської області та ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» станом на січень 2020 року не вжито жодних заходів щодо виконання покладених на них законодавством обов`язків щодо захисту інтересів держави, а саме стягнення вищевказаної суми шкоди в судовому порядку. Відповідно до статей 7,9 Лісового кодексу України, права власника на ліси здійснюють органи державної влади та місцевого самоврядування. Право комунальної власності на ліси реалізуються територіальними громадами. Згідно ст.47 Закону «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської діяльності, згідно з чинним законодавством. У відповідності до п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України, в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Статтею 11 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2020 рік у частині доходів є надходження, визначені частиною третьою статті 29 Бюджетного кодексу України. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. З огляду на викладене, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку на спеціальний фонд Рокитнівської селищної ради Сарненського району Рівненської області - правонаступника Біловізької сільської ради Рокитнівського району Рівненської області, на території якої здійснено незаконну порубку лісу. Встановлено, шкода, заподіяна незаконною порубкою лісу у розмірі 31086 гривень 93 копійки відповідачем [PERSON] в добровільному порядку не відшкодована. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» заподіяна державі шкода внаслідок порушення природоохоронного законодавства підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Згідно приписів ст.ст.76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Аналізуючи встановлені обставини у справі та правові норми, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог, що є підставою для їх задоволення. Відповідно до ст.141 ЦПК України сплачений прокуратурою Рівненської області судовий збір у розмірі 2102,00 гривні підлягає стягненню з відповідача.

Outcome: approved