Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-02 00:00:00

У грудні 2025 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до Ніжинської міської ради про визначення додаткового строку в 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після своєї баби [PERSON] , яка померла [INFO] . Позов обгрунтований тим, що після баби [PERSON] відкрилась спадщина, зокрема на будинок [ADDRESS] . Мати позивача [PERSON] , як спадкоємець 1-ї черги не претендує на спадщину своєї матері [PERSON] , а позивач, як військовослужбовець, перебував з 2014 року по 2023 рік у лавах ЗСУ, є учасником бойових дій і не міг своєчасно подати заяву нотаріусу про прийняття спадщини. Також позивач є спадкоємцем за заповітом [PERSON] від 06 липня 2010 року, про наявність якого дізнався лише влітку 2023 року. Вказане є поважними причинами для визначення додаткового строку для прийняття спадщини після [PERSON] .. Просить позов задовольнити. Ухвалою суду від 08 січня 2026 року відкрито провадження у даній справі із її розглядом за правилами загального позовного провадження та призначенням підготовчого засідання на 11-00 год 03 березня 2026 року. Відповідно до заяви від 27 лютого 2026 року позивач [PERSON] позов підтримує, судовий розгляд просить провести за відсутності. Відповідно до клопотання від 27 лютого 2026 року представник відповідача Ніжинської міської ради Лях О.М. проти позову не заперечує, судовий розгляд просить провести за відсутності. Відповідно до заяви від 03 березня 2026 року третя особа [PERSON] просить судовий розгляд провести за відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Інші заяви, клопотання сторін станом на час розгляду справи відсутні. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснюється. Відповідно до ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.206 ЦПК України. Статтею 206 ЦПК України встановлено, що відповідач має право визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Фактичні обставини та мотиви, з яких виходить суд, із застосованими нормами права. Позивачем по справі є [PERSON] , [INFO] , місце проживання в [ADDRESS] , який є спадкоємцем за заповітом [PERSON] , [INFO] , місце проживання в [ADDRESS] , від 06 липня 2010 року, також позивач є онуком своєї баби [PERSON] , остання є матір"ю третьої особи по справі [PERSON] , яка в свою чергу є матір"ю позивача [PERSON] .. Відповідно до довідки Ніжинської міської ради №2688 від 25 грудня 2015 року [PERSON] станом на 15 квітня 1991 року була зареєстрованою в [ADDRESS] , статус будинку-колгоспний двір. [PERSON] померла [INFO] в м.Ніжині, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданого 04 березня 2019 року Ніжинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області, яка на час смерті проживала і була зареєстрованою в [ADDRESS] (довідка Ніжинської міської ради №2690 від 25 грудня 2015 року). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 23 січня 2026 року спадкова справа після [PERSON] не заводилась. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є військовослужбовцем і з 2014 по 2023 роки брав участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України і безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації в Донецькій області, і учасником бойових дій, тобто судом враховуються обставини військової агресії та виконання позивачем військового обов"язку по захисту Батьківщини зокрема і в період часу смерті спадкодавця [PERSON] та упродовж 6 місяців після цього, що об"єктивно стало перешкодою у своєчасному поданні нотаріусу заяви про прийняття спадщини, і є поважною причиною, також позивач є спадкоємцем за заповітом [PERSON] від 06 липня 2010 року, у зв`язку з чим судом встановлені підстави для задоволення позовних вимог та визначення додаткового строку терміном в два місяці для подання відповідної заяви до нотаріуса. Відомості з відповідними доказами щодо осіб, які були зареєстровані чи фактично проживали разом із спадкодавцем [PERSON] на час відкриття спадщини, інших осіб, які у встановленому порядку здійснили дії по прийняттю її спадщини,-суду не подані. Також судом враховуються положення ст.2 ЦПК України-завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Як зазначив Європейський суд з прав людини при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог. Аналіз практики Верховного Суду показує, що, окрім принципів цивільного права- справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «у всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Визнання представником відповідача позову, із врахуванням доказів по справі, не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, що є також підставою в порядку ст.ст.200, 206 ЦПК України для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому засіданні. При розгляді справи суд виходить виключно із тих доказів, що надані сторонами та третьою особою під час судового розгляду із врахуванням змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Outcome: approved