Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-23 00:00:00

29.09.2025 року [PERSON] звернулась до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області із даним позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої позовні вимоги наступним. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , [INFO] , яка до дня смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресою: [ADDRESS] , та 20/48 часток житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] . За життя на випадок своєї смерті [PERSON] заповіту не склала. Спадкоємцями першої черги є її діти - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Спадкоємці, які б мали право на обов`язкову частку спадщини, відсутні. [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Максименко О.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, але постановою від 05.09.2025 року їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини. [PERSON] зазначає, що строк вона пропустила з поважних причин, оскільки відповідно до постанови КМУ №211 від 11.03.2020 року були введені карантинні обмеження, спрямовані на запобігання поширенню коронавірусної інфекції, обмежено пересування людей, заборонено діяльність багатьох підприємств та установ. Крім того, в період карантину розпочалось повномасштабне вторгнення військ рф на територію України, з 24.02.2022 року введено положення воєнного стану, який триває і до сьогодні. З липня 2022 року Нікопольську територіальну громаду включено до переліку громад, на яких ведуться активні бойові дії. Зазначені обставини завадили позивачці вчасно звернутись до нотаріальної контори. Враховуючи викладене вище, позивач просить суд визначити їй додатковий строк три місяці для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері. Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.39-40). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 року зобов`язано приватного нотаріуса Максименко О.В. надати суду належним чином завірену копію спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с.41-42). Сторони в судове засідання не з`явились. 24.02.2026 року на адресу суду від сторін по справі надійшли заяви, згідно яких, кожен окремо, просить справу розглядати без його участі. Позивач [PERSON] наполягає на задоволенні позову, відповідачі [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги визнають, не заперечують проти їх задоволення (а.с.52,53,54). Враховуючи положення ч.4 ст. 206 ЦПК України, оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд вважає за можливе розглянути справу та ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. На підставі ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Як встановлено судом, позивач є донькою [PERSON] , [INFO] . На підтвердження факту родинних відносин вона надала суду копію свідоцтва про її народження серії [NUMBER] (а.с.20). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.7). До дня смерті вона була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке складається з: - 20/48 часток житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого по [ADDRESS] , що належав померлій на підставі Договору купівлі-продажу від 22.09.2004 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Нікопольської державної нотаріальної контори Чубенко І.С., зареєстрованого в реєстрі за №1-2537 (а.с.15); - будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] , 3/7 частини якого належали померлій на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 29.01.2008 року державним нотаріусом Першої Нікопольської держнотконтори Чубенко І.С., зареєстроване в реєстрі за №1-189; 3/7 частин якого належали померлій на підставі Свідоцтва про право власності, виданого 29.01.2008 року державним нотаріусом Першої Нікопольської держнотконтори Чубенко І.С., зареєстроване в реєстрі за № 1-187; 3/28 частин якого належали померлій на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 18.11.2014 року державним нотаріусом Першої Нікопольської держнотконтори Чубенко І.С., зареєстроване в реєстрі за № 1-1005 (а.с.8,10,12). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За життя [PERSON] своїм майном не розпорядилась та заповіту не склала, а тому спадкування повинно відбуватись за законом. У відповідності до ч.1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивачами першої черги після смерті [PERSON] є її доньки - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , тобто сторони по справі. Спадкоємці, які б мали право на обов`язкову частку спадщини, судом не встановлені. [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Максименко О.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, але постановою від 05.09.2025 року їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини (а.с.17). [PERSON] та [PERSON] , в свою чергу, до нотаріуса в шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини після смерті матері також не звернулись, не заперечують проти визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, а тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. У пункті 24 (абз.6) постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. В постанові Верховного суду від 20.03.2024 року у справі № 545/1231/23 (провадження №61-16142св23) викладено правову позицію, зі змісту якої випливає, що така обставина, як проживання спадкоємця в зоні, яка не перебувала під окупацією, однак на території якої відбувались активні бойові дії, є достатньою підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Враховуючи всі встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає період карантину для запобігання коронавірусної інфекції (з 11.03.2020 року по 30.06.2023 року), введення 24.02.2022 року в Україні положення воєнного стану, активні бойові дії на території Нікопольської територіальної громади, є безумовно поважними причинами пропуску строку звернення до нотаріальної контори за оформленням спадкових прав. На підставі викладеного, враховуючи поважність причин пропуску позивачкою строку для звернення до нотаріальної контори, а також відсутність заперечень з боку інших спадкоємців, суд вважає за можливе позов задовольнити, визначивши [PERSON] додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved