Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-25 00:00:00

І. Позиція сторін у справі. У жовтні 2025 року позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Калашова Людмила Вікторівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що після смерті його рідного брата [PERSON] відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі розташоване за адресою: [ADDRESS] . Про існування вказаного спадкового майна, позивач дізнався випадково, коли відкривав спадщину після смерті своєї матері. Позивач звернувся до нотapiyca щодо прийняття спадщини після смерті брата, проте йому було повідомлено про пропуск строку для прийняття спадщини. 3 урахуванням зазначених поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, позивач просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини. Представник відповідача Київської міської ради у відзиві на позовну заяву заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що обставини у позовній заяві не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. ІІ. Процесуальні дії і рішення. 09 жовтня 2025 року вказана позовна заява надійшла до Печерського районного суду м. Києва, для розгляду якої визначено суддю та передано, для вирішення питання про відк-риття провадження у справі, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями. 13 жовтня 2025 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху. 28 жовтня 2025 року представник позивача через Електронний суд подав заяву про усунення недоліків. 31 жовтня 2025 року ухвалою суду відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. 31 грудня 2025 року на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. 14 січня 2026 року від третьої особи приватного нотаріуса Київського міського нота-ріального округу Калашової Л.В. надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, не заперечувала проти задоволення позовних вимог. 21 січня 2026 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача [PERSON] в засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримував в повному обсязі. Відповідач - Київська міська рада в судове засідання представника не направила, про час i місце розгляду справи повідомлена належним чином. Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Калашова Л.В. надіслала клопотання про розгляд справи у її відсутність, проти позову не заперечувала. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення у справі рішення та задоволення позовних вимог, виходячи з на-ступного. ІІІ. Фактичні обставини справи. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що [INFO] громадянин України [PERSON] помер у м. Берлін Федеративної республіки Німеччини, що підтверджується копією свідоцтва про смерть № [NUMBER] від 02 червня 2025 року. Пicля смерті [PERSON] відкрилася спадщина на 1/2 частки квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування посвідченим державним нотаріусом шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Н.В. та зареєстрованим в реєстрі за №64059 від 06 жовтня 2003 року. Спадкоємцем першої черги за законом була мати померлого [PERSON] , яка за даними медичної довідки від 06 травня 2025 року з 2021 року потребувала догляду i постiйно проживала в стацiонарному закладi, батько спадкодавця - [PERSON] помер у 1986 році. Позивач є рідним братом [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження позивача, свідоцтвом про шлюб їх спільної матері, свідоцтвом про народження спадкодавця. Проте, унаслідок сильно пригніченого психологічного стану (перебував у глибокій депресії), проходив лікування та спостерігався у лікаря (медична довідка від 05 травня 2025 року), у зв`язку із зазначеними обставинами позивач не встиг подати заяву вчасно. Роз`ясненням приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Калашової Л.В. №69/01-16 від 23 вересня 2025 року позивача було повідомлено про пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини та роз`яснено право звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з витягу зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на ix підставі свідоцтва про право на спадщину) №82640173 від 23 вересня 2025 року спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась; заповіти відсутні. Відповідно до свідоцтва про смерть виданого органу РАЦС району Штегліц-Целєндорф щодо кола осіб, які проживали разом з ним, інформація відсутня. Позивач стверджує, що інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає. IV. Позиція суду та оцінка аргументів сторін. Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері, позивач є спадкоємцем другої черги за законом. Згідно зі ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу aбo в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Подібних висновків дійшов Верховний Суд у своїх постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та інших. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1277 ЦК України, у разi відсутності спадкоємців за заповітом i за законом, усунення їx від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державнi та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом aбo договором. Оскільки спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, спадщина ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина нe визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє право на спадкування не може. В законі не міститься визначення поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін, даних щодо юридичної обізнаності особи. Під час судового розгляду не було встановлено порушень визначення позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини прав, свобод чи інтересів інших осіб не встановлено, оскільки інші спадкоємці, які прийняли спадщину відсутні. Відповідно до п.п. 2, 6 ст.3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом, а також справедливість, добросовісність та розумність i ними суд має керуватися при вирішенні питання про право на спадкування. 3 урахуванням вищенаведених вимог закону, поважності пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивачем, відсутності інших, крім позивача, спадкоємців, які б бажали прийняти спадщину, визначення додаткового строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини буде відповідати загальним засадам цивільного законодавства, визначених у ст. 3 ЦК України. Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що обставини, на які позивач посилається як на підстави для позову, підтверджені належними, допустимими, достатніми і достовірними доказами, стороною відповідача не спростовані, тому вимоги позову підлягають задоволенню.

Outcome: approved