Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-02 00:00:00

16 червня 2025 року до Нетішинського міського суду надійшла позовна заява АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за комунальні послуги (а.с.2-5). В обґрунтування позовних вимог позивачем АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», зазначено: відповідно до Постанови КМ України №1420 від 29 грудня 2023 року «Про утворення АТ «НАЕК «Енергоатом», прийнятої у відповідності до Закону України №2896-IX від 06 лютого 2023 року «Про АТ «НАЕК «Енергоатом», 100 % акцій товариства належать державі, шляхом перетворення ДП «НАЕК «Енергоатом» (код ЄДРПОУ 24584661), відокремлені підрозділи ДП «НАЕК «Енергоатом» із дня державної реєстрації товариства продовжують функціонувати як відокремлені підрозділи товариства (філії, представництва), 11 січня 2024 року в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відбулася державна реєстрація акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (код ЄДРПОУ 24584661), за приписами ст.104 ч.1 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації, і у разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників, перетворенням юридичної особи є зміна її організаційно-правової форми, і, у разі перетворення до нової юридичної особи переходять усе майно, усі права та обов`язки попередньої юридичної особи (ст.108 ЦК України), у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також, в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу, при цьому, усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив (ст.55 ЦПК України), таким чином, філія «Відокремлений підрозділ «Хмельницька АЕС» (філія «ВП «ХАЕС») Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (АТ «НАЕК «Енергоатом») є правонаступником усіх прав і обов`язків ВП «ХАЕС» ДП «НАЕК «Енергоатом», АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», займає монопольне (домінуюче) становище на ринку з надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та є єдиним підприємством на території міста Нетішин Шепетівського району Хмельницької області, що надає означені послуги, кімната [ADDRESS] , яка, згідно Відомостей з Державного реєстру речових прав, належить відповідачам [PERSON] , [PERSON] , забезпечується комунальними послугами, а саме: послугами з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, які, відповідно, надаються з боку позивача АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», позивач АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», з метою дотримання приписів ст.13 ч.5 Закону України «Про житлово-комунальні послуг», опублікував публічні договори приєднання про надання комунальних послуг: на офіційному веб-сайті філії ВП «ХАЕС» khnpp.atom.gov.ua, зокрема, 17 листопада 2021 року договір про надання послуг з постачання теплової енергії та договір про надання послуг з постачання гарячої води, і 14 лютого 2022 року договір про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, також, 02 червня 2022 року на офіційному веб-сайті Нетішинської міської ради www.netishynrada.gov.ua, у зв`язку з запровадженням на території України, на підставі Указу Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року, воєнного стану, тож, з боку позивача АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», вимоги законодавства щодо порядку укладення публічних договорів із споживачами комунальних послуг на території міста Нетішин виконано, послуги з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої та холодної води і водовідведення відповідачам [PERSON] , [PERSON] надано, при цьому, відповідачі від наданих послуг у встановленому законом порядку не відмовлялися, доказів ненадання послуг або надання послуг неналежної якості, що б давало підстави для звільнення від оплати, останніх позивачеві не пред`явлено, згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта за № 422149346 від 10 квітня 2025 року, - [PERSON] , [PERSON] є власниками кімнати [ADDRESS] , згідно з ст.319 ч.4 ЦК України власність зобов`язує, в статті 322 ч.1 ЦК України визначено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, виконавець як кредитор має право вимагати виконання обов`язку з оплати житлово- комунальних послуг у повному обсязі як від одного з солідарних боржників, так і від усіх разом (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 квітня 2018 року у справі №344/10719/16-ц), а тому позивач звертається із позовом до [PERSON] та [PERSON] , як до власників, що відповідає наведеній вище правовій позиції Верховного Суду, у зв`язку з чим, з відповідачів [PERSON] та [PERSON] , на користь позивача АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», у відповідності до положень ст.ст. 68, 162 ЖК України, ст.ст. 509, 530, 610, 612, 625, 629 ЦК України, ст.ст. 9, 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та п.18 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою КМ України №630 від 20 липня 2005 року, необхідно стягнути солідарно заборгованість: за спожиті комунальні послуги у сумі 15238 гривень 23 копійки (за період з 01 квітня 2022 року по 30 квітня 2025 року, включно), інфляційні втрати за весь час прострочки (за період з 01 березня 2024 року по 30 квітня 2025 року, включно) у сумі 655 гривень 65 копійок, та 3% річних на прострочену заборгованість (за період з 01 березня 2024 року по 30 квітня 2025 року, включно) у сумі 134 гривні 06 копійок, а також, судовий збір у сумі 3028 гривень, а всього, суму у розмірі 19055 гривень 65 копійок. 19 червня 2025 року у цивільній справі за позовом АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за комунальні послуги , відповідно до Ухвали Нетішинського міського суду від 19 червня 2025 року (а.с.26), відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, з призначенням судового засідання, а також задоволено клопотання про витребування доказів. Сторони про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження повідомлені належним чином. У строк, встановлений судом в Ухвалі Нетішинського міського суду від 19 червня 2025 року, відповідачі [PERSON] , [PERSON] відзив на позовну заяву не надали. Позивач АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС» надав до суду заяву (вх.№7556 від 12 грудня 2025 року), щодо підтримання позовних вимог у повному обсязі, наполягаючи на задоволенні останніх, не заперечуючи проти заочного розгляду та вирішення справи. 03 березня 2026 року у цивільній справі за позовом АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за комунальні послуги, відповідно до Ухвали Нетішинського міського суду від 03 березня 2026 року, визначено порядок розгляду справи, згідно положень ст.ст. 280-282 ЦПК України, та постановлено судове рішення про заочний розгляд зазначеної справи. У відповідності до положень ст.247 ч.2 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснюється, оскільки, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо, відповідно до положень ЦПК України, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У судовому засіданні встановлено: відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 16 січня 2024 року (а.с.6-12) 11 січня 2024 року в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відбулася державна реєстрація акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (код ЄДРПОУ 24584661), що є правонаступником ДП «НАЕК «Енергоатом» (код ЄДРПОУ 24584661), та яке має відокремлені підрозділи, в тому числі, філію «Відокремлений підрозділ «Хмельницька атомна електрична станція» код ЄДРПОУ ВП 21313677, з місцезнаходженням: Україна, 30100, Хмельницька область, місто Нетішин, вулиця Енергетиків, 20, є підприємством з надання послуг з постачання пари, гарячої води і кондиційованого повітря, забір, очищення та постачання води на території міста Нетішин Шепетівського району Хмельницької області, що зазначено у видах економічної діяльності, згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №422149346 від 10 квітня 2025 року (а.с.13-14) кімната [ADDRESS] , належить відповідачам [PERSON] ., [PERSON] (свідоцтво про право власності, серія та номер: [NUMBER] , видане 02 серпня 2018 року Фондом комунального майна міста Нетішин, із дослідженої інформації АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», щодо розрахунку суми боргу, з урахуванням інфляційного збільшення та 3% річних щодо заборгованості (а.с.15-17) вбачається, що заборгованість відповідачів [PERSON] та [PERSON] , за спожиті комунальні послуги, по [ADDRESS] , а саме: послуги з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, які, відповідно, надаються з боку позивача АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», станом на 30 квітня 2025 року, складає суму у розмірі 15238 гривень 23 копійки, інфляційні втрати за весь час прострочки (з 01 березня 2024 року по 30 квітня 2025 року, включно) у сумі 655 гривень 65 копійок, та 3% річних на прострочену заборгованість (з 01 березня 2024 року по 30 квітня 2025 року, включно) у сумі 134 гривні 06 копійок, а всього, суму у розмірі 16027 гривень 94 копійок. Так, суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом, дотримуючись завдань та основних засад цивільного судочинства, якими є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, і судовий захист є однією з гарантій забезпечення прав і свобод учасників судового процесу. Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ст.4 ЦПК України), що, окрім того, закріплено у ст.16 ЦК України, за приписами якої кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Тож, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених ЦПК України випадках, і учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, при цьому, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України, при цьому, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, і доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ст.ст. 12, 81 ЦПК України). Разом з тим, згідно з положеннями ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання, і обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Водночас, суд вирішуючи справи, застосовує при розгляді проваджень Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі Конвенція) і Протоколи до останньої, згоду на обов`язковість яких надано ВР України, та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ (ст.10 ч.4 ЦПК України). Крім того, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в Постановах ВС (ст.263 ч.4 ЦПК України). Так, зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст.11 ЦК України, відповідно до положень якої цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також, із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, і підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (ст.11 ч.2 п.1) ЦК України). Згідно з ст.319 ч.4 ЦК України власність зобов`язує. В статті 322 ч.1 ЦК України визначено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, Виконавець як кредитор має право вимагати виконання обов`язку з оплати житлово- комунальних послуг у повному обсязі як від одного з солідарних боржників, так і від усіх разом (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 квітня 2018 року у справі №344/10719/16-ц). І, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші, тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (ст.509 ч.1 ЦК України), яке, має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості (ст.509 ч.3 ЦК України). У відповідності до положень діючого цивільного законодавства договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ст.626 ЦК України) і договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України). Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства, і виконання цивільних обов`язків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства (ст.14 ЦК України). Тож, зобов`язання має виконуватися належним чином і в установлений строк, відповідно до умов договору, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства, що передбачено ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України, і, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, в тому числі, і у вигляді відшкодування збитків (ст.611 ЦК України), при цьому, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. І порушенням зобов`язання і є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання (ст. 610 ЦК України). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст.612 ЦК України), до того ж, прострочивши виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора, зобов`язаний сплатити суму боргу, з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також, три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ст.625 ЦК України). Якщо у зобов`язанні беруть участь кілька кредиторів або кілька боржників, кожний із кредиторів має право вимагати виконання, а кожний із боржників повинен виконати обов`язок у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або актами цивільного законодавства (ст.540 ЦК України). Солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема, у разі неподільності предмета зобов`язання (ст.541 ЦК України). Солідарний обов`язок боржників урегульовано положеннями ст.543 ЦК України і у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників), кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо, при цьому, кредитор, який одержав виконання обов`язку не в повному обсязі від одного із солідарних боржників, має право вимагати недоодержане від решти солідарних боржників, і солідарні боржники залишаються зобов`язаними доти, доки їхній обов`язок не буде виконаний у повному обсязі. За приписами ст.633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування, тощо). Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, при цьому, друга сторона не може запропонувати свої умови договору (ст.634 ЦК України). Пропозиція укласти договір визначена положеннями ст.641 ЦК України: тож, пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору і вона має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Пропозицією укласти договір є, зокрема, документи (інформація), розміщені у відкритому доступі в мережі Інтернет, які містять істотні умови договору і пропозицію укласти договір на зазначених умовах з кожним, хто звернеться, незалежно від наявності в таких документах (інформації) електронного підпису. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Водночас, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію, відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей, тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом (ст.642 ЦК України). Житлово-комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Відносини, що виникають у процесі надання та споживання житлово-комунальних послуг, а саме, у процесі надання споживачам послуг з управління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та управління побутовими відходами, а також, відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачам у житлових, садибних, садових, дачних будинках, регулюються Законом України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року (зі змінами та доповненнями (ст.2). У відповідності до ст.5 Закону України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року (зі змінами та доповненнями) до житлово-комунальних послуг належать, в тому числі: …, комунальні послуги послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, управління побутовими відходами, які надаються, згідно з умовами договору, що укладається з урахуванням особливостей, визначених цим Законом, та вимогами правил надання послуг з постачання теплової енергії, з постачання гарячої води, з централізованого водопостачання, з централізованого водовідведення, що затверджуються КМ України, якщо інше не передбачено законом. Тож, централізоване опалення послуга, спрямована на задоволення потреб споживача у забезпеченні нормативної температури повітря у приміщеннях квартири (будинку садибного типу), яка надається виконавцем з використанням внутрішньобудинкових систем теплопостачання. Централізоване постачання холодної та гарячої води послуга, спрямована на задоволення потреб споживача у холодній та гарячій воді, яка надається виконавцем з використанням внутрішньобудинкових систем холодного та гарячого водопостачання. Централізоване водовідведення послуга, спрямована на задоволення потреб споживача у відведенні стічних вод, яка надається виконавцем з використанням внутрішньобудинкових централізованих систем водовідведення. Надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах (ст.12 ч.1 Закону України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року). Згідно ст.13 Закону України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року договір про надання комунальної послуги укладається між виконавцем відповідної послуги та споживачем або особою, яка відповідно до договору або закону укладає такий договір в інтересах споживача, або з управителем багатоквартирного будинку, з метою постачання електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку. Індивідуальний споживач фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Виконавець комунальної послуги, який займає монопольне становище на ринку, за наявності у нього технічних можливостей надання комунальної послуги не вправі відмовити в укладенні відповідного договору споживачеві чи іншій особі, яка відповідно до договору або закону укладає такий договір в інтересах споживача, якщо інше не передбачено законом. Договір про надання комунальних послуг укладається строком на один рік, і якщо за один місяць до закінчення зазначеного строку жодна із сторін не повідомить письмово другу сторону про відмову від договору, договір вважається продовженим на черговий однорічний строк. У разі якщо співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний договір (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії), з ними укладається індивідуальний договір про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання, і, такі договори вважаються укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця послуги співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем комунальної послуги (при цьому, розміщується повідомлення про місце опублікування тексту договору у загальнодоступних місцях на інформаційних стендах та/або рахунках на оплату послуг (ст.13 Закону України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року). Якщо за 30 днів до закінчення строку дії договору співвласники багатоквартирного будинку не повідомили виконавця відповідної комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії) про прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин, визначеної в ст.14 ч.1 Закону України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року що визначає особливості укладання, зміни і припинення договорів про надання комунальних послуг у багатоквартирному будинку, публічний індивідуальний договір про надання комунальної послуги, укладений з таким виконавцем, вважається продовженим на наступний однорічний строк. Плата виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання, складається з: плати за послугу, що розраховується, виходячи з розміру затверджених цін/тарифів на відповідну комунальну послугу, та обсягу спожитих комунальних послуг, визначеного відповідно до законодавства, а також, плати за абонентське обслуговування, яка не може перевищувати граничний розмір, визначений КМ України. У межах одного багатоквартирного будинку дозволяється обрання різних моделей організації договірних відносин за різними видами комунальних послуг. За приписами ст.7 Закону України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року, що визначає права і обов`язки споживачів індивідуальний споживач зобов`язаний, в тому числі: 1) укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом, …, 5) оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами, Плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги), крім квартирної плати, рахується за затвердженими в установленому порядку тарифами, строки внесення плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін, або встановлюються КМ України, і наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги (ст.ст. 67, 68, 162 ЖК України). Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором (ст.9 ч.1 Закону України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року). Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. До того ж споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. І споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними, і відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі, про що наголошено у правовому висновку ВС України (Постанова від 10 грудня 2018 року (справа №638/11034/15-ц). Тож, споживач щомісяця (або з іншою періодичністю, визначеною договором) вносить однією сумою плату виконавцю комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу та електричної енергії), у тому числі, якщо вона складається з окремих складових, передбачених відповідним договором, укладеним відповідно до Закону України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року, при цьому, виконавці комунальних послуг забезпечують деталізацію інформації щодо складових плати у рахунках споживачів. Ціни (тарифи) на житлово-комунальні послуги встановлюються за домовленістю сторін, крім випадків, коли, відповідно до закону, ціни (тарифи) є регульованими і встановлюються уповноваженими законом державними органами або органами місцевого самоврядування, відповідно до закону (ст.10 Закону України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року). Крім того, відносини між суб`єктом господарювання, що провадить господарську діяльність з постачання теплової енергії, з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення та індивідуальним і колективним споживачем, який отримує або має намір отримувати послуги з постачання теплової енергії, з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, регулюються Правилами надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії, затвердженими Постановою КМ України №830 від 21 серпня 2019 року (зі змінами та доповненнями), та Правилами надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення і типових договорів про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, затвердженими Постановою КМ України №690 від 05 липня 2019 року (зі змінами та доповненнями), які визначають розрахунковий період для оплати спожитої послуги, термін оплати послуги, граничний строк внесення плати за спожиту послугу, якщо інший порядок та строки не визначені договором. Таким чином, суд, дослідивши надані в судове засідання матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, і, відповідно, оцінивши надані докази, які мають значення для правильного вирішення справи, і на які кожна сторона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень, з точки зору їх належності, допустимості та достовірності, а їх сукупність з точки зору достатності та взаємозв`язку, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи, базуючись на засадах верховенства права, ухвалюючи судове рішення, яке повинно бути законним та обґрунтованим, приходить до висновку, що позов АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за комунальні послуги, підлягає задоволенню, оскільки, в судовому засіданні встановлено надання з боку позивача АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, що є предметом публічного договору, і, відповідно, невиконання стороною відповідачами [PERSON] та [PERSON] умов зазначеного договору (публічного договору приєднання) в частині сплати за спожиті послуги з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, що підтверджується доказами, дослідженими під час розгляду справи, так як: кімната [ADDRESS] , згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №422149346 від 10 квітня 2025 року, належить відповідачам [PERSON] та [PERSON] , які, за даними Відділу адміністративних послуг ВК НМР, є зареєстрованими у зазначеному житловому приміщенні, забезпечується комунальними послугами, а саме: послугами з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, які, відповідно, надаються з боку позивача АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», позивач АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», з метою дотримання приписів ст.13 Закону України №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року, опублікував публічні договори приєднання про надання комунальних послуг, як офіційному веб-сайті виконавця послуги, так і на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування, відповідачі [PERSON] та [PERSON] протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору не повідомили про вибір іншої моделі організації договірних відносин з приводу отримання житлово-комунальних послуг, вчинивши у такий спосіб, у межах строку для відповіді, дію, відповідно до вказаних у пропозиції умов договору, а саме, отримання послуг, який засвідчує бажання укласти договір і є прийняттям пропозиції, ставши, таким чином, споживачем послуг з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої та холодної води і водовідведення, що свідчить про прийняття пропозиції укласти договір, отже, з 01 квітня 2022 року за відповідачами [PERSON] та [PERSON] виникла заборгованість за спожиті комунальні послуги, яка, станом на 30 квітня 2025 року, становить суму у розмірі 15238 гривень 23 копійки, інфляційні втрати за весь час прострочки (з 01 березня 2024 року по 30 квітня 2025 року, включно) у сумі 655 гривень 65 копійок, та 3% річних на прострочену заборгованість (з 01 березня 2024 року по 30 квітня 2025 року, включно) у сумі 134 гривні 06 копійок, а всього, суму у розмірі 16027 гривень 94 копійок. Крім того, Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, і, хоча ст.6 п.1 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2010 року у справі «SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE», №4909/04, §58, рішення ЄСПЛ від 09 грудня 1994 року у справі «RuizTorija v. Spain», №303-А, §29). Тож, на переконання суду, позовні вимоги АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за комунальні послуги, суд вважає обґрунтованими, вмотивованими та переконливими, і, відповідно, беручи до уваги вищевикладене, підлягаючими задоволенню, шляхом стягнення з відповідачів [PERSON] та [PERSON] , на користь позивача визначеної суми заборгованості, що виникла внаслідок невиконання з боку відповідачів [PERSON] та [PERSON] зобов`язань за публічним договором приєднання про надання комунальних послуг по [ADDRESS] , оскільки, відповідачі від отримання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, що є предметом публічного договору, у встановленому законом порядку не відмовлялися, доказів ненадання означених послуг або надання послуг неналежної якості, з боку відповідача до суду не надано, і у судовому засіданні встановлено, що право позивача АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», який належним чином виконав свої зобов`язання за умовами публічного договору приєднання, порушено і підлягає судовому захисту, і, що, на переконання суду, буде відповідати засадам добросовісності, розумності та справедливості. Крім того, суд вважає за необхідне, ухвалюючи остаточне рішення за справою, вирішити питання про розподіл судових витрат між сторонами, з урахуванням діючого ЦПК України, та задоволенням позовних вимог, беручи до уваги положення ст.ст.133, 141-142 ЦПК України, відповідно до яких судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ст.133 ч.1 ЦПК України), при цьому, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, водночас, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача (ст.141 ч.1, ст.141 ч.2 ЦПК України), стягнувши солідарно судовий збір, сплачений позивачем АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС», при зверненні до суду з позовом, відповідно до платіжної інструкції №5885 від 12 червня 2025 року (а.с.1), що становить 3028 гривень, з відповідачів [PERSON] та [PERSON] , на користь позивача АТ «НАЕК «Енергоатом», в особі філії «ВП «ХАЕС». На підставі викладеного, враховуючи положення ст.ст. 526, 527, 530, 541, 543, 610, 611, 612, 625, 626, 629 ЦК України, ст.ст. 7, 9, 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», п.18, п.30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою КМ України №630 від 20 липня 2005 року, ст.ст. 67, 68, 162 ЖК України,

Outcome: approved