Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-24 00:00:00

Позивач [PERSON] (далі [PERSON] , позивач) в інтересах якої діє адвокат Бовшик Микола Юрійович (далі адвокат Бовшик М.Ю., представник позивача) звернувся до Канівського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до Територіальної громади м. Канева в особі Канівської міської ради (далі відповідач), треті особи: Державна нотаріальна контора Черкаської області, Житлово-будівельний кооператив «Зоря» про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно. В обґрунтування позовних вимог зазначає, [INFO] померла [PERSON] , яка являється матір`ю [PERSON] , що підтверджується витягом з ДРАЦСГ про народження. [INFO] помер [PERSON] , який є батьком позивачу, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 05.03.1992. 30.12.2002 за життя [PERSON] склала заповіт, яким на випадок своєї смерті зробила розпорядження на належну їй квартиру [ADDRESS] та заповіла її [PERSON] . Проте [PERSON] не встиг оформити спадщину після смерті заповідача так, як сам хворів і [INFO] помер. Після смерті [PERSON] позивач не встиг подати заяву про прийняття спадщини з поважних причин так, як 24.02.2022 після повномаштабного російського вторгнення в Україну був призваний і по даний час виконує обов`язки військовослужбовця. Лише 01.09.2023 позивачу надали відпустку свідченням є те, що спадкоємець [PERSON] надав довіреність своїй мамі [PERSON] . Крім цього згодом під час збирання документів з`ясувалося, що право власності на спадкову квартиру [ADDRESS] не було зареєстровано спадкоємцем [PERSON] . Крім позивача інших спадкоємців немає. Житловий будинок будувався ЖБК «Зоря» і квартири надавалися його членам при виплаті повністю пайового внеску. [PERSON] повністю сплатила пайовий внесок, що підтверджується довідкою № 22/4 від 22.04.2025 виданою на адвокатський запит. [PERSON] не встигла зареєструвати квартиру у органах БТІ, а також здійснити реєстраційні дії, щодо нерухомого майна не встиг зробити і [PERSON] так, як хворіли. Представник позивача вважає, що причини, через які [PERSON] пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] є поважними, а тому існує достатньо підстав для встановлення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини. У зв`язку з вищевказаним, представник позивача просить суд, визнати для [PERSON] , [INFO] додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , [INFO] , що помер [INFO] , а також визнати за [PERSON] , [INFO] , зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] право власності на квартиру [ADDRESS] . Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 25.09.2025 справу прийнято до розгляду та вирішено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 21.10.2025 заяву представника позивач [PERSON] адвоката Бовшика М.Ю. про витребування доказів задоволено та витребувано у Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області належним чином завірені копії спадкових справ після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] та [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , [INFO] на виконання вищевказаної ухвали суду від Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області надійшла спадкова справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 25.11.2025 заяву представника позивач [PERSON] адвоката Бовшика М.Ю. про витребування доказів задоволено та витребувано у Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області належним чином завірену копії спадкової справи після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 19.12.2025 на виконання вищевказаної ухвали суду від Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області надійшла інформація щодо відсутності спадкової справа після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 08.01.2025 ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 03.02.2026, яке у зв`язку з неявкою третьої особи було відкладено до 25.02.2026. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, свої інтереси уповноважив представляти адвоката Бовшика М.Ю.. Представник позивача адвокат Бовшик М.Ю. у судове засідання не з`явився, через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справ без участі позивача та його представника. Позовну заяву підтримує та просить її задовольнити. Представник відповідача [PERSON] у судове засідання не з`явилася, через систему «Електронний суд» направила заяву про розгляд справи за відсутності представника відповідача, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Представник третьої особи Державної нотаріальної контори Черкаської області Шатило Л.А. у судове засідання не з`явилася, направила на адресу суду заяву відповідно до якої просила проводити розгляд справи за відсутності представника третьої особи за наявними матеріалами справи. Представник третьої особи Житлово-будівельний кооператив «Зоря»- Лукін О.С. у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву відповідно до якої не заперечував проти задоволення позову. Судовий розгляд справи в порядку ч. 3 ст. 211 ЦПК України здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Із доданих письмових доказів судом встановлено: Із копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , вбачається, що [PERSON] , померла [INFO] в м. Канів, Черкаської області (а.с.11). Із копії заповіту від 13.12.2002 посвідченого державним нотаріусом Канівської державної нотаріальної контори Шатило Л.А., зареєстрованого в реєстрі №2545, вбачається, що [PERSON] , заповіла належну їй на праві власності квартиру [ADDRESS] , - [PERSON] (а.с.10 на звороті). Із копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , вбачається, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] в м. Канів, Черкаського району, Черкаської області (а.с.11 на звороті). З копії довідки виданої головою ЖБК «Зоря» Лукіним О.С. від 30.08.2023 вбачається, що батько позивача [PERSON] , [INFO] був постійно зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] по день смерті [INFO] (а.с.13). Відповідно до копії довідки виданої головою ЖБК «Зоря» Лукіним О.С. від 31.08.2023 за вих.№. 3, вбачається, що [PERSON] , [INFO] який помер [INFO] , був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 16.04.1987 по дату смерті. На день його смерті за вказаною адресою ніхто не зареєстрований (а.с.12 на звороті). З копії довідки виданої головою ЖБК «Зоря» Лукіним О.С. від 31.08.2023 за вих. №3 вбачається, що бабуся позивача [PERSON] , яка померла у віці 79 років [INFO] та батько позивача [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , були зареєстровані за адресою: [ADDRESS] з 16.04.1987 по дату смерті. На день смерті [PERSON] за вказаною адресою ніхто не зареєстрований (а.с.13 на звороті). Із копії довідки виданої головою ЖБК «Зоря» Лукіним О.С. від 22.04.2025 за вих. №22/4, виданої адвокату Бовшику М.Ю. вбачається, що гр. [PERSON] являється членом Житлово-Будівельного Кооперативу «Зоря» створення якого затверджено рішенням Виконкому м. Канева за №60 від 27.03.1965.Громадянка [PERSON] отримала в Житлово-Будівельного Кооперативі «Зоря» за адересою Україна, Черкаська область, місто Канів вулиця Дніпробудівська, будинок N1 двокімнатну квартиру за №14 на четвертому поверсі, загальною площею 45,4 кв.м.. Пайовий внесок в сумі 3595 крб. гр. [PERSON] заплатила повністю. Балансова вартість будинку 220013 крб. в цінах 1965 року. Загальна площа будинку 2899 кв.м. (а.с.14). Відповідно до технічного паспорту реєстраційний номер у Реєстрі будівельної діяльності: ТІ01:17 2 6-4240-1812-6148, виданого Комунальним підприємством «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 14.05.2025 на квартиру [ADDRESS] , вбачається, що замовником даної технічної документації є [PERSON] (а.с.15-19). Із копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №83079973 від 30.10.2025, вбачається, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] спадкова справі не відкривалася (а.с.46). З копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №83420144 від 28.11.2025, вбачається, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] спадкова справі не відкривалася (а.с.63). Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №9000/02-31 від 07.09.2023 державний нотаріус Канівської державної нотаріальної контори Шатило Л.А. відмовила у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті гр. [PERSON] , який помер [INFO] , у зв`язку не наданням нотаріусу документу, який свідчить про те, що спадщину за законом прийняв [PERSON] у встановлений законом термін після смерті гр. [PERSON] . (а.с.14 на звороті). З висновку про вартість нерухомого майна складеного ПП «Інформаційно консультаційний центр» від 07.08.2025 вбачається, що вартість квартири [ADDRESS] , становить 736 859 грн. (а.с.26). Із довідки №464 від 05.08.2025 виданої КП «ЧООБТІ» вбачається, що за даними КП «ЧООБТІ» станом на 01.01.2013 право власності на квартиру [ADDRESS] не зареєстровано (а.с.26 на звороті). Відповідно ч.1-4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача. Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220- 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01.04.2019 у справі№643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11.11.2020 у справі№ 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03.03.2020 у справі №145/148/20 (провадження № 61-16153св20). [PERSON] як на підставу поважності причин пропуску для прийняття спадщини вказує на те, що він являється військовослужбовцем та не мав можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Тобто, у [PERSON] були об`єктивні труднощі для своєчасного прийняття спадщини після смерті [PERSON] . З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позивачем доведено наявність перешкод, які впливали на своєчасність подання ним заяви до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини, і тому суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги у цій часині підлягають задоволенню, а саме визначення [PERSON] додаткового строку після вступу рішення у законну силу терміном три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Стосовно заявленої позивачем вимоги про визнання права власності на квартиру [ADDRESS] , суд приходить до висновку, що у цій частині позовних вимог необхідно відмовити, оскільки визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, статей 1296-1299 ЦК. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. Суд звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Серявін та інші проти України", заява №4909/04, від 10 лютого 2010 року), тому у даній конкретній справі суд вважає, що ним аргументовано щодо часткового задоволення заявлених позовних вимог [PERSON] .. Питання розподілу судових витрат в позові не ставиться, тому суд залишає судові витрати за позивачем. На підставі викладеного та

Outcome: partial