Jurisdiction: civil
Date: 2026-03-01 00:00:00

10 грудня 2025 року позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з ОК «ЖБК «РАДОГРАД» на користь [PERSON] грошових коштів в сумі 664 028,44 грн., що відповідає договірній вартості належних [PERSON] майнових прав на квартиру відповідно до договору № 013 на інвестування будівництва житлового будинку на [ADDRESS] за будівельним номером [ADDRESS] , за рахунок коштів населення від 21.06.2002 р., який укладено між [PERSON] та ЖБТ «Промінь». В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що Постановою Одеського апеляційного суду від 01.12.2021 р. у справі № 520/686/19 визнано за [PERSON] майнові права на квартиру відповідно до договору № 013 на інвестування будівництва житлового будинку на [ADDRESS] за будівельним номером [ADDRESS] , за рахунок коштів населення від 21.06.2002 р., який укладено між [PERSON] та ЖБТ «Промінь» та зобов`язано ЖБТ «Промінь» та ОК «ЖБК «Радоград» видати [PERSON] усі необхідні документи для реєстрації права власності на квартиру згідно з договором № 013 на інвестування будівництва житлового будинку на [ADDRESS] за будівельним номером [ADDRESS] , за рахунок коштів населення від 21.06.2002 р., який укладено між [PERSON] та ЖБТ «Промінь». Постановою Верховного Суду від 09.09.2022 р. у справі № 520/686/19 залишено без задоволення касаційну скаргу ОК «ЖБК «Радоград», постанову Одеського апеляційного суду від 01.12.2021 р. у справі № 520/686/19 залишено без змін. На даний час відповідно до вищевказаних судових рішень [PERSON] має кредиторські вимоги до ОК «ЖБК «Радоград» в розмірі вартості майнових прав на квартиру відповідно до договору № 013 на інвестування будівництва житлового будинку на [ADDRESS] за будівельним номером [ADDRESS] , за рахунок коштів населення від 21.06.2002 р., який укладено між [PERSON] та ЖБТ «Промінь», а саме в розмірі 15.886 дол. , що на час звернення до суду еквівалентно сумі 664 028,44 грн.. 13.02.2025 р. під час ознайомлення з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Позивачу стало відомо про те, що починаючи з 22.11.2023 р. ОК «ЖБК «Радоград» перебуває у стані припинення, ліквідатором ОК «ЖБК «Радоград» є [PERSON] . [PERSON] неодноразово зверталася до ОК «ЖБК «Радоград» за місцем його розташування та безпосередньо до ліквідатора - Андрєєвої Ірини Фаіковни з питанням про задоволення своїх кредиторських вимог, але останні від розгляду та надання відповіді на її звернення ухиляються без будь-яких підстав, тому вона змушена звернутися до суду з даними позовом. Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 16.12.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду. відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання. 22.12.2025 року до суду надійшов відзив від представника відповідача ОК «ЖБК «Радоград», в якому представник просить суд відмовити у задоволенні позову [PERSON] , з підстав того, що рішенням загальних зборів членів ОК "ЖБК "Радоград» від 21 листопада 2023 року, вирішено: припинити шляхом ліквідації ОК "ЖБК "Радоград"; призначити Ліквідатором Кооперативу Андреєву Ірину Фаіковну та визначити місцем проведення ліквідації адресу: [ADDRESS] ; протягом трьох робочих днів з дати прийняття рішення письмово повідомити орган, що здійснює державну реєстрацію, про припинення шляхом ліквідації ОК "ЖБК "Радоград»; провести приймання вимог кредиторів ОК "ЖБК "Радоград" за адресою: [ADDRESS] , протягом двох місяців з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення Кооперативу. З 22.11.2023 р. по теперішній час до ліквідатора на адресу: [ADDRESS] , не надходило жодних вимог [PERSON] як кредитора, тому вказана вимога не розглядалася взагалі. Крім того зазначають , що ОК "ЖБК "Радоград", не є замовником будівництва житлового будинку по [ADDRESS] , за будівельним [ADDRESS] та не є суб`єктом інвестиційної діяльності з будівництва житлового будинку по [ADDRESS] , за будівельним №138Б. ОК "ЖБК "Радоград" не є правонаступником ЖБТ «Промінь» і спірна квартира (або майнові права на неї) ніколи не передавалася ОК "ЖБК "Радоград" у власність або володіння. За таких обставин, ОК "ЖБК "Радоград" не має компенсувати позивачці грошові кошти, які кооперативом ніколи не одержувалися, а тому належним відповідачем у даній справі вважають ЖБТ «Промінь», який укладав з позивачем первісний договір. За судовими рішеннями ОК «ЖБК «Радоград» та ЖБТ «Промінь» зобов`язанно видати документи для реєстрації права власності, а не передати позивачці майнові права на неї, тому жодних майнових зобов`язань у ОК «ЖБК «Радоград» перед позивачкою немає, а також у неї немає підстав вимагати заміни майнових вимог на грошове стягнення, тому прохають відмовити в задоволенні позову. В судовому засіданні представник позивача Данілов А.І. підтримав позовні вимоги по тих підставах, що викладені в позовній заяві та просили задовольнити позов. Представник відповідача ОК «ЖБК«Радоград» Андреєва І.Ф. в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог позивача з підстав викладених у відзиві , просила відмовити в задоволенні позову. Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши, матеріали справи, суд вважає позов таким , що не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 15, 16 ЦК України, ст. 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Судом встановлено, що Постановою Одеського апеляційного суду від 01.12.2021 р. у справі № 520/686/19, залишеною без змін Постановою Верховного Суду від 09.09.2022 р. визнано за [PERSON] майнові права на квартиру відповідно до договору № 013 на інвестування будівництва житлового будинку на [ADDRESS] за будівельним номером [ADDRESS] , за рахунок коштів населення від 21.06.2002 р., який укладено між [PERSON] та ЖБТ «Промінь» та зобов`язано ЖБТ «Промінь» та ОК «ЖБК «Радоград» видати [PERSON] усі необхідні документи для реєстрації права власності на квартиру згідно з договором № 013 на інвестування будівництва житлового будинку на [ADDRESS] за будівельним номером [ADDRESS] , за рахунок коштів населення від 21.06.2002 р., який укладено між [PERSON] та ЖБТ «Промінь». На момент розгляду справи , рішення суду не виконане , що підтвердили в судовому засіданні учасники справи. Як, видно з тексту Постанови Одеського апеляційного суду від 01.12.2021 та Постанови Верховного Суду від 09.09.2022, між Житлово-будівельним товариством «Промінь» та [PERSON] 21 червня 2002 року був укладений договір №013 на інвестування будівництва житлового будинку по [ADDRESS] , за рахунок коштів населення. ЖБТ «Промінь» не виконало свої обов`язки з будівництва житлового будинку по [ADDRESS] , за рахунок коштів населення у передбачені договором строки, за наслідком чого будівництво зазначеного будинку здійснюється ОДТ «ВБМО «Одесбуд». Обслуговуючий кооператив "ЖБК" РАДОГРАД" був створений 20 листопада 2014 року для забезпечення житлом (квартирами) членів (асоційованих членів) кооперативу їхніх сімей шляхом будівництва багатоквартирного житлового будинку (три секції), з вбудованими офісними приміщеннями та підземним паркінгом, по [ADDRESS] , за кошти Кооперативу. Також зазначений Кооператив приймає до своїх членів осіб, що мають договори з Житлово-будівельним товариством «Промінь» та надали їх копії, з дотриманням усієї процедури для вступу до членів передбаченою Статутом. Відповідно до статуту ОК «ЖБК «Радоград», організується з метою забезпечення житлом (квартирами) членів (асоційованих членів) кооперативу їхніх сімей шляхом будівництва багатоквартирного житлового будинку (три секції), з вбудованими офісними приміщеннями та підземним паркінгом, по [ADDRESS] , за кошти Кооперативу, а також для наступної експлуатації та управління цим будинком. До Кооперативу приймаються громадяни, які виявили бажання вступити до Кооперативу та відповідають вимогам цього Статуту. Число громадян , що вступають до організованого Кооперативу , не повинно перевищувати кількості приміщень у житловому будинку Кооперативу запланованому до будівництва. Для представлення інтересів постраждалих інвесторів створюється ініціативна група, яка на підставі заяв громадян, з додержанням установленої черговості, складає список бажаючих вступити до даного Кооперативу і членів їх сімей. Пунктом 8 Статуту передбачено, що до членів Кооперативу приймаються громадяни, які: мають договори з Житлово-будівельним товариством «Промінь» та надали їх копії; сплатили членські та вступні внески у повному обсязі; подали заяву про вступ до Кооперативу. Як встановлено судом, [PERSON] не є членом кооперативу «ЖБК «Радоград». У загальних положеннях про зобов`язання передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості (стаття 509 ЦК України). Відповідно до статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Також наголошено про необхідність виконання зобов`язання належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (стаття 526 ЦК України). У частині першій статті 527 ЦК України передбачено, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Згідно зі статтею 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). За положеннями статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. За змістом статей 655, 656 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Предметом договору купівлі-продажу можуть бути майнові права. До договору купівлі-продажу майнових прав застосовуються загальні положення про купівлю-продажу, якщо інше не випливає із змісту або характеру цих прав. Як зазначалося вище 21 червня 2002 року між Житлово-будівельним товариством «Промінь» та [PERSON] був укладений договір №013 на інвестування будівництва житлового будинку по [ADDRESS] , за рахунок коштів населення. Таким чином саме «ЖБТ«Промінь», як суб`єкт інвестиційної діяльності, несе відповідальність і грошові зобов`язання перед кредитором [PERSON] за майновими вимогами відповідно до закону України «Про інвестиційну діяльність». Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно правового висновку Верховного Суду викладеного в постанові від 21 липня 2021 року в справі 287/363/16, при оцінці достатності доказів діють спеціальні правила - стандарти доказування, якими має керуватися суд при вирішенні справи. Стандарти доказування з важливим елементом змагальності судового процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про недоведеність. Відповідачем не надано суду доказів того, що відповідач ОК «ЖБК «Радоград» є правонаступником ЖБТ «Промінь» або , що спірна квартира (або майнові права на неї) передавалася ОК "ЖБК "Радоград" у власність або володіння. Дані обставини також не встановлені Постановою Одеського апеляційного суду від 01.12.2021 р. чи Постановою Верховного Суду від 09.09.2022 у цивільній справі № 520/686/19, а тому підлягають доказуванню. За недоведеністю вище зазначених обставин, встановлений за рішенням суду солідарний обов`язок ЖБТ «Промінь» та ОК «ЖБК «Радоград» видати [PERSON] усі необхідні документи для реєстрації права власності на квартиру згідно з договором № 013 на інвестування будівництва житлового будинку на [ADDRESS] за будівельним номером [ADDRESS] , за рахунок коштів населення від 21.06.2002 р., який укладено між [PERSON] та ЖБТ «Промінь», не можна вважати тотожним обов`язку ОК «ЖБК «Радоград» відшкодувати позичу [PERSON] вартість належних їй майнових прав в сумі 664 028,44 грн. на квартиру відповідно до договору № 013 на інвестування будівництва житлового будинку на [ADDRESS] за будівельним номером [ADDRESS] , за рахунок коштів населення від 21.06.2002 р., який укладено між [PERSON] та ЖБТ «Промінь». В даному випадку належним відповідачем по справі є ЖБТ «Промінь», який має нести матеріальну відповідальність за неналежне виконання зобов`язання за договором. Визначення відповідачів, предмет спору та підстави позову є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів і обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується останнім під час розгляду справи. Визначення складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням потрібного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Водночас суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду заяви за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і щодо тих відповідачів, які зазначені в ньому (ч. 1 ст. 51 ЦПК). Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову. Оскільки суд не має права самостійно залучати співвідповідачів без ініціативи позивача. В разі звернення позивача до суду з позовом до неналежного відповідача, і не звернення після відкриття провадження у справі у встановлені ЦПК України порядок та строки з клопотанням про заміну неналежного відповідача, залучення до участі у справі співвідповідача, - є окремою підставою для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Позивачем та її представником не заявлялося клопотань про заміну відповідача чи залучення співвідповідача. Таким чином суд, вважає необхідним відмовити [PERSON] у задоволенні позову у зв`язку із зверненням до суду з позовом до неналежного відповідача. Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29). Відповідно ст. 264 ЦПК України, суд під час ухвалення рішення вирішує, у тому числі, і питання щодо розподілу судових витрат. Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки в задоволенні позову відмовлено , судові витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача і не підлягають відшкодуванню.

Outcome: dismissed