Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-15 00:00:00

У грудні 2025 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення надміру виплачених коштів за призначеною пільгою на оплату житлово-комунальних послуг багатодітним сім`ям, в якому просив суд - стягнути з [PERSON] на користь Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради суму надміру виплачених коштів за призначеною пільгою на оплату житлово-комунальних послуг багатодітним сім`ям в розмірі 21 831,27 грн., а також судові витрати. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 07.05.2011 між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , 1978 року народження, був зареєстрований шлюб, від якого у подружжя народилось троє дітей: [PERSON] , 2015 року народження, [PERSON] , 2019 року народження, та [PERSON] , 2019 року народження. Законом України «Про охорону дитинства» (ст.1) визначено, що багатодітна сім`я - сім`я, в якій подружжя (чоловік та жінка) перебуває у зареєстрованому шлюбі, разом проживає та виховує трьох і більше дітей, у тому числі кожного з подружжя, або один батько (одна мати), який (яка) проживає разом з трьома і більше дітьми та самостійно їх виховує. До складу багатодітної сім`ї включаються також діти, які навчаються за денною або дуальною формою здобуття освіти у закладах загальної середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, - до закінчення закладів освіти, але не довше ніж до досягнення ними 23 років. Враховуючи вищенаведену норму законодавства сім`я відповідача мала статус багатодітної сім`ї, що було підтверджено посвідченням серії [NUMBER] , виданим Лівобережним управлінням соціального захисту населення Дніпровської міської ради від 27.09.2021 з урахуванням вимог Порядку виготовлення і видачі посвідчень батьків багатодітної сім`ї та дитини з багатодітної сім`ї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2010 № 209, а також мала право на пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей. Так, відповідач перебувала на обліку в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги та отримувала пільги на оплату житлово-комунальних послуг як багатодітна сім`я. Пільги нараховувались автоматизовано, відповідно до Положення про Єдиний державний автоматизований реєстр осіб, які мають право на пільги, затвердженого постановою Кабінету МіністрівУкраїни від 29.01.2003. У 2020-2022 роках відповідачу надавались пільги відповідно до Порядку надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 № 389 (надалі - Порядок № 389), пунктом 3 якого передбачено, що пільги надаються за рахунок коштів державного та місцевого бюджетів за умови, що середньомісячний сукупний дохід сім`ї пільговика в розрахунку на одну особу за попередні шість місяців не перевищує величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу. У жовтні 2022 року Головним управлінням Національної сервісної служби у Дніпропетровській області на підставі наказу Міністерства соціальної політики України від 18.08.2022 № 219 «Про дозвіл на проведення позапланових заходів контролю протягом періоду воєнного стану», листа Національної соціальної сервісної служби України від 28.09.2022 № 0000-030203-0/20387, наказу ГУ НССС у Дніпропетровській області від 03.10.2022 № 43, була проведена позапланова перевірка дотримання Лівобережним управлінням соціального захисту населення Дніпровської міської ради прав та законних інтересів отримувачів пільг та житлових субсидій. За результатами перевірки 07.10.2022 був складений акт №19/02/2022-000005, у пункті 12 якого зазначено, що у ході перевірки були виявлені порушення, зокрема, порушення порядку визначення сукупного доходу пільговика та не призначення пільг всім членам сім`ї пільговика, які мають права на пільги, що не відповідає нормам Порядку № 389 (п.4, 5, 8, 9). Так, відповідач звертаючись до управління за призначенням пільги не включала до складу сім`ї свого чоловіка та не надавала інформацію про його доходи, або про їх відсутність (п. 13 п.п. 3 акту перевірки), у зв`язку з чим сума нарахованої пільги була визначена не коректно, що в подальшому призвело до надмірної її виплати. В телефонній розмові зі спеціалістом управління відповідач повідомила, що з урахуванням доходів чоловіка загальний дохід сім`ї буде значно перевищувати суму щорічної затвердженої податкової соціальної норми на одну особу. Враховуючи отриману інформацію та відмову надати доходи чоловіка для можливості проведення перерахунку раніше призначеної пільги, суб`єктом перевірки була визначена сума надміру виплачених пільг, яка склала 21 831,27 грн. Ухвалою суду від 15.12.2025 відкрито провадження по справі та визначено її розгляд проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Розгляд (формування та зберігання) судової справи проводиться в змішаній (паперовій та електронній) формі. Відповідно до ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Відповідач [PERSON] повідомлялася судом про наявність цивільної справи на розгляді у суді, стороною якої вона є, шляхом направлення поштової кореспонденції суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання. 12.01.2026 через систему «Електронний суд» представником відповідача адвокатом Шкнай Г.І. подано до суду відзив на позовну заяву, в якому вона просила відмовити у її задоволенні в повному обсязі, оскільки в обґрунтування позовних вимог зазначається, що [PERSON] під час звернення до Управління за призначенням пільги не включала до складу сім`ї свого чоловіка та не надавала інформацію про його доходи, у зв`язку з чим сума нарахованої пільги була визначена не коректно, що в подальшому призвело до надмірної її виплати. При цьому, будь-які факти приховування відповідачкою або навмисного подання нею недостовірних даних про доходи членів сім`ї пільговика, що вплинуло на визначення права на пільги, позивач жодним доказом не підтверджує, а лише резюмує власними припущеннями в позовній заяві. Відповідачка не заперечує факту отримання (в період з листопада 2020 року по серпень 2022 року) пільг з оплати послуг житлово-комунальних послуг багатодітним сім`ям та категорично заявляє, що не допускала будь-якої недобросовісної поведінки, не вчиняла жодних дій, які призвели або могли призвести до виникнення переплати суми пільг на житлово-комунальні послуги. З метою одержання в 2020-2021 роках пільг з оплати житлово-комунальних послуг, відповідач, маючи статус багатодітної сім`ї, зверталася до Управління з відповідними заявами про надання пільг з оплати житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу, надаючи всі необхідні документи, що вимагалися та/або витребовувалися спеціалістами (працівниками) Управління згідно чинного законодавства України. Звертаючись до Управління з заявою про надання пільг та в подальшому, протягом їх отримання, окрім надання заяв, на вимогу працівників позивача, відповідач також надавала й інші копії документів, в тому числі: паспорт та картку платника податків [PERSON] , свідоцтво про шлюб серія [NUMBER] , свідоцтва про народження дітей (серія [NUMBER] , серія [NUMBER] , серія [NUMBER] , довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб №6375 від 30.07.2020 та №7029 від 14.08.2020, декларації про доходи сім`ї пільговика від 19.10.2020 та 04.10.2021. Утім, позивач, з невідомих причин, не надає суду повну і достовірну інформацію щодо всіх наданих відповідачем документів в зазначений період, чим фактично викривляє дійсні обставини справи. Заповнюючи декларації про доходи сім`ї пільговика, в Розділі І, в графі «Члени сім`ї пільговика, на яких поширюються пільги і які проживають разом з пільговиком» відповідач зазначила двох синів та доньку, в Розділі ІІ «Доходи пільговика і членів його сім`ї, на яких поширюються пільги і які проживають разом з пільговиком» вказала передбачену бланком інформацію щодо своїх доходів у вигляді отриманої соціальної допомоги. Отже, незрозуміло, як може йти мова про те, що відповідачка «не включала до складу сім`ї свого чоловіка та не надавала інформацію про його доходи», бо з наданих самим позивачем бланків декларацій про доходи сім`ї пільговика і під їхнім контролем чітко визначено про необхідність відображати інформацію лише про членів сім`ї, які проживають разом з пільговиком. Також не відповідає дійсності інформація про телефонну розмову відповідача зі спеціалістом управління, оскільки ніяких телефонних розмов між ними з приводу надання інформації або документів відносно доходів чоловіка відповідача не було і жодних доказів цьому позивачем не надано. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 27.09.2021 Лівобережним управлінням соціального захисту населення Дніпровської міської ради було видано [PERSON] посвідчення БС №424292, яке підтверджує статус багатодітної сім`ї. [PERSON] перебувала на обліку в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги та отримувала пільги на оплату житлово-комунальних послуг як багатодітна сім`я. Згідно акту проводення перевірки дотримання вимог законодавства під час надання соціальної підтримки, соціальних послуг та стосовно дотримання прав дітей № 19/02/2022-000005 від 07.10.2022 Головним управлінням Національної соціальної сервісної служби у Дніпропетровській області були виявлені порушення, зокрема, порушення порядку визначення сукупного доходу пільговика та не призначення пільг всім членам сім`ї пільговика, які мають права на пільги, що не відповідає нормам Порядку № 389 (п.4, 5, 8, 9). Так, [PERSON] звертаючись до управління за призначенням пільги не включала до складу сім`ї свого чоловіка та не надала інформацію про його доходи, або про їх відсутність (п. 13 п.п. 3 акту перевірки), у зв`язку з чим сума нарахованої пільги була визначена не коректно, що в подальшому призвело до надмірної її виплати в розмірі 21 831,27 грн., що підтверджується розрахунком суми нарахованої пільги, яка підлягає поверненню до держбюджету, згідно акту перевірки Нацсоцслужби. 30.01.2025 на адресу відповідача було направлено повідомлення рекомендованим листом про повернення надміру виплачених коштів допомоги в сумі 21 831,27 грн. Згідно ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» багатодітна сім`я - сім`я, в якій подружжя (чоловік та жінка) перебуває у зареєстрованому шлюбі, разом проживає та виховує трьох і більше дітей, у тому числі кожного з подружжя, або один батько (одна мати), який (яка) проживає разом з трьома і більше дітьми та самостійно їх виховує. До складу багатодітної сім`ї включаються також діти, які навчаються за денною або дуальною формою здобуття освіти у закладах загальної середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, - до закінчення закладів освіти, але не довше ніж до досягнення ними 23 років. Відповідно до ст. 13 Закону України «Про охорону дитинства» багатодітним сім`ям надаються такі пільги: 1) 50-відсоткова знижка плати за користування житлом (квартирна плата) в межах норм, передбачених чинним законодавством (21 кв. метр загальної площі житла на кожного члена сім`ї, який постійно проживає в жилому приміщенні (будинку), та додатково 10,5 кв. метра на сім`ю); 2) 50-відсоткова знижка плати за користування комунальними послугами (газопостачання, електропостачання та інші послуги) та вартості скрапленого балонного газу для побутових потреб у межах норм, визначених законодавством. Зазначені пільги надаються за умови, якщо розмір середньомісячного сукупного доходу сім`ї в розрахунку на одну особу за попередні шість місяців не перевищує величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Призначення допомоги здійснюється відповідно до Порядку надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 червня 2015 р. № 389 (далі - Порядку №389). Згідно п. 4 Порядку №389 (в редакції чинні на час виникнення спірних правовідносин) до членів сім`ї пільговика під час надання пільг належать особи, на яких згідно із законодавчими актами, зазначеними у пункті 2 Порядку, поширюються пільги: дружина (чоловік); їх неповнолітні діти (до 18 років); неодружені повнолітні діти, визнані особами з інвалідністю з дитинства I та II групи або особами з інвалідністю I групи; непрацездатні батьки; особа, яка перебуває під опікою або піклуванням пільговика та проживає разом з ним. Відповідно до п. 5 Порядку №389 (в редакції чинні на час виникнення спірних правовідносин) до сукупного доходу сім`ї пільговика включаються нараховані: 1) пенсія; 2) заробітна плата; 3) грошове забезпечення; 4) стипендія; 5) соціальна допомога (крім частини допомоги при народженні дитини, виплата якої здійснюється одноразово, частини допомоги при усиновленні дитини, виплата якої здійснюється одноразово, допомоги на поховання, одноразової допомоги, яка надається відповідно до законодавства або за рішеннями органів виконавчої влади та місцевого самоврядування, підприємств, організацій незалежно від форми власності); 6) доходи від підприємницької діяльності; 7) допомога по безробіттю та інші виплати, що здійснюються фондами соціального страхування. Пільговики, до сукупного доходу сім`ї яких входять доходи, визначені пунктом 5 цього Порядку (крім пенсії та соціальної допомоги), або до складу сім`ї яких входять працездатні особи, подають до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення декларацію про доходи сім`ї пільговика за формою згідно з додатком, а також довідки про доходи свої та членів сім`ї (крім довідок про розмір пенсії та соціальної допомоги) за шість місяців, що передують місяцю звернення, або документи, що підтверджують відсутність доходів за такий період (п. 8 Порядку №389). У даному випадку суд не може погодитись з твердженням сторони відповідача про те, що [PERSON] не повинна була вказувати доходи свого чоловіка [PERSON] при заповненні декларації про доходи сім`ї пільговика від 19.10.2020 та 04.10.2021, адже він проживає окремо від неї та їх спільних дітей, оскільки згідно п. 4 Порядку №389 (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) до членів сім`ї пільговика під час надання пільг належать особи, на яких згідно із законодавчими актами, зазначеними у пункті 2 Порядку, поширюються пільги, зокрема дружина (чоловік). Відомостей про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] до суду не надано. Відповідно до п. 14 Порядку №389 надання пільг припиняється якщо пільговиком приховано або навмисно подано недостовірні дані про доходи будь-кого із членів сім`ї пільговика, що вплинуло на визначення права на пільги, - з місяця, в якому виявлено порушення; Сума пільги, перерахованої (виплаченої) надміру внаслідок свідомого подання пільговиком документів з недостовірними відомостями, повертається ним на вимогу структурного підрозділу з питань соціального захисту населення. У разі коли пільговик добровільно не повернув надміру перераховану (виплачену) суму пільги, питання про її стягнення вирішується у судовому порядку. Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Згідно зі статтею 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом. Отже, законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі не добросовісності зі сторони набувача виплати. При цьому правильність здійснених розрахунків за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум. Наведене узгоджується із висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі №753/15556/15-ц (провадження №14-445цс18), постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі №607/4570/17-ц (провадження № 61-29030св18). Згідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За положеннями ст.5 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси юридичних осіб у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Враховуючи вищевикладене, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню та з відповідача підлягає стягненню сума надміру виплачених коштів за призначеною пільгою на оплату житлово-комунальних послуг багатодітним сім`ям в розмірі 21 831,27 грн. Відповідно до ч. 1 ст 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 422,40 грн.

Outcome: approved