Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Барського районного суду Вінницької області з позовом до Барської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У позовній заяві зазначив, що він народився [INFO] у м. Сокалі Шептицького району Львівської області. Батьками позивача є [PERSON] та [PERSON] . [INFO] у м. Сокалі Львівської області помер батько позивача [PERSON] . Батьками батька позивача були [PERSON] та [PERSON] , які проживали у с. Митки Барського району Вінницької області. Відповідно до сертифікатів на право на земельну частку (пай) від 20.02.1998, [PERSON] належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Нива» розміром 2,0 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (сертифікат серії ВН № 0518405); [PERSON] належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Нива» розміром 2,0 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (сертифікат серії ВН № 0518675). [INFO] [PERSON] помер у с. Митки Барського району Вінницької області. На підставі свідоцтва про право власності за законом від 05.04.2001, спадкоємцем майна [PERSON] є його дружина [PERSON] . Спадкове майно, на яке видано свідоцтво, складається з права на земельну частку (пай) у землі, що перебуває у колективній власності КСП «Нива» с. Митки Барського району Вінницької області розміром 2,0 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) та цілого житлового будинку, глиняного, житловою площею 23,8 м.кв., з належними до нього літньою кухнею, воротами, що знаходиться по [ADDRESS] . [PERSON] до 2004 року проживала у с. Митки Барського району Вінницької області. З 2004 року [PERSON] постійно проживала без реєстрації у с. Гатківка Сокальского району Львівської області із сином братом батька позивача [PERSON] до 10.01.2006. Дітей у [PERSON] не було. [INFO] [PERSON] померла у с. Гатовичі Сокальского району Львівської області. Після смерті бабці батько позивача захворів і [INFO] помер у м. Сокалі Львівської області. У нотаріальну контору батько позивача із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері не звертався. [PERSON] бабця позивача, як було ним зазначено, останні два роки життя проживала з другим сином [PERSON] у с. Гатківка Сокальского району Львівської області. Усі особисті документи свої, чоловіка дідуся позивача [PERSON] , бабуся зберігала у будинку сина [PERSON] . Брат батька позивача також у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини не звертався. [INFO] у с. Гатківка Сокальского району Львівської області померла дружина [PERSON] [PERSON] . [INFO] у с. Гатківка Сокальского району Львівської області помер брат батька позивача [PERSON] Дітей від шлюбу у [PERSON] та [PERSON] не було. Усі особисті документи, документи на майно бабці [PERSON] , дідуся [PERSON] забрали родичі [PERSON] , мотивуючи тим, що бабця до дня смерті проживала з дітьми [PERSON] та [PERSON] і вони родичі [PERSON] претендують на майно бабці. Через кілька років після утримання документів у себе, переконавшись, що спадщину після смерті [PERSON] можуть отримати лише діти [PERSON] , родичі [PERSON] повернули усі особисті документи, документи на майно бабці [PERSON] , діда [PERSON] . Вважає, що причини пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька є поважними і пов`язані з великою відстанню між його місцем постійного проживання і місцем знаходження спадкового майна, після смерті бабці у позивача не було жодних документів про підтвердження її майнових прав, дійсних прав батька на спадкове майно та його дійсних прав. Просив постановити рішення, яким визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. У судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, представник позивача подав до суду заяву про те, що позов підтримує та просить розглянути справу за його та позивача відсутності. Представник відповідача Барської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, заяви про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Відзив на позовну заяву не подав. З огляду на положення ч. 3 ст. 211 ЦПК України, суд вважає можливим провести засідання за відсутності сторін, ураховуючи, що вони скористалися своїми процесуальними правами. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи, ураховуючи заяви представника позивача, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав. Відповідно до даних Витягу з реєстру територіальної громади № 2025/009038308 від 06.07.2025, [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до даних копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 20.07.1994, [PERSON] народився [INFO] , батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . Відповідно до даних копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 07.01.1950, [PERSON] народився [INFO] , батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . Згідно з даними копії повторного свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 17.04.2018, виданого Сокальським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області, [PERSON] помер [INFO] у с. Митки Барського району Вінницької області. Згідно з даними копії повторного свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 09.07.2020, виданого Сокальським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), [PERSON] померла [INFO] у с. Гатовичі Сокальского району Львівської області. Згідно з даними копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 07.04.2006, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Сокальського районного управління юстиції Львівської області, [PERSON] помер [INFO] у м. Сокаль Львівської області. Згідно з даними копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 06.02.2018, виданого Виконавчим комітетом Опільської сільської ради Сокальського району Львівської області, [PERSON] померла [INFO] у с. Гатківка Сокальского району Львівської області. Згідно з даними копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 15.03.2018, виданого Виконавчим комітетом Опільської сільської ради Сокальського району Львівської області, [PERSON] помер [INFO] у с. Гатківка Сокальского району Львівської області. Відповідно до даних копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВН № 0518675 від 20.02.1998, [PERSON] члену колективного сільськогосподарського підприємства «Нива», яка знаходиться у с. Митки Барського району Вінницької області, на підставі рішення Барської районної державної адміністрації від 02.12.1997 № 317-р, належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Нива» розміром 2.0 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості). Відповідно до даних копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВН № 0518405 від 20.02.1998, [PERSON] члену колективного сільськогосподарського підприємства «Нива», яка знаходиться у с. Митки Барського району Вінницької області, на підставі рішення Барської районної державної адміністрації від 02.12.1997 № 317-р, належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Нива» розміром 2,0 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості). Відповідно до даних копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 05.04.2001, посвідченого державним нотаріусом Барської державної нотаріальної контори Вінницької області Єгоровою М.В., зареєстрованого в реєстрі № 576, спадкоємцем майна [PERSON] , який помер [INFO] є його дружина [PERSON] . Спадкове майно на яке видано це свідоцтво складається з права на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Нива» с. Митки Барського району Вінницької області розміром 2,0 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі 9на місцевості) та цілого житлового будинку, глиняного, житловою площею 23,8 м.кв., з належними до нього літньою кухнею, воротами, що знаходиться по [ADDRESS] . Відповідно до даних копії довідки Митківського старостинського округу Барської міської ради Жмеринського району Вінницької області № 107 від 02.07.2025, [PERSON] , 1928 року народження, дійсно до дня смерті (померла [INFO] ) була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Підстава видачі: погосподарська книга № 2. За загальним правилом положень про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17.10.2019 у справі № 766/14595/16, від 30.01.2020 у справі № 487/2375/18, від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом встановлено, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплинув. У судовому засіданні було встановлено, що позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, у зв`язку з великою відстаню між його постійним місцем проживання і місцем знаходження спадкового майна, після смерті його бабці - [PERSON] у нього не було жодних документів щодо підтвердження її майнових прав, дійсних прав батька на спадкове майно та його дійсних прав. Вказані обставини суд вважає поважною причиною та такою, що пов`язана з об`єктивними та істотними труднощами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд ураховує думку позивача, який просив судові витрати не стягувати з відповідача та вважає, що судові витрати слід залишити за позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: approved