Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-16 00:00:00

представниця позивача Мастикаш Н. М. звернулась до Залізничного районного суду м. Львова з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 12 902,95 грн. та вирішити питання про розподіл судових витрат. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ПрАТ «Львівобленерго» як оператор розподілу надає послуги з розподілу (передачі) електричної енергії за адресою: [ADDRESS] на підставі публічного договору та з присвоєним особовим рахунком [NUMBER] , ЕІС-код точка комерційного обліку об`єкта споживача 62Z0738802423081. За положеннями ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. 20.09.2024 року представниками ПрАТ «Львівобленерго» у присутності особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт споживача [PERSON] проведено обстеження електроустановок споживача за адресою: [ADDRESS] та виявлено порушення п. п. 3, п. 8.4.2, п п. 8, П.5.5.5 ПРРЕЕ: «пошкодження лічильного механізму засобу обліку». За результатами обстеження представниками ПрАТ «Львівобленеро» було складено Акт про порушення № 16061 від 20.09.2024 року. 29.10.2024 року о 10.00 год. при складанні Акту про порушення № 16061 було проведено заміну засобу обліку на об`єкті споживача. Пошкоджений засіб обліку «МЕРИДІАН» СОЄ-1.02/2КТ заводський № 11074193 було замінено на засіб обліку «NIK 2100» заводський № 20711966. Направленням від 20.09.2024 року лічильник споживача «МЕРИДІАН» СОЄ-1.02/2КТ заводський № 11074193 скеровано для проведення експертизи 03.10.2024 року. Згідно з актом проведення огляду засобу обліку № 1211 від 03.10.2024 року вказаний лічильник на підставі огляду було додатково упаковано в сейф-пакет № UA00017502 та направлено в ЛНДІСЕ МЮУ (м. Львів, вул. Липинського, 54) для проведення експертизи. Згідно з висновком старшого судового експерта лабораторії трасології і балістики Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Ліпської Єви Ігорівни від 28.10.2024 року № 3986-E за результатами експертного трасологічного дослідження лічильника електроенергії «МЕРИДІАН» СОЄ-1.0.2/2КТ № 11074193: «Представлений засіб обліку «МЕРИДІАН» СОЄ-1.0.2/2КТ № 11074193 містить пошкодження у вигляді зміщення лічильного механізму відносно конструктивно передбаченого положення внаслідок повного відламу від корпуса верхньої та нижньої стійок його кріплення. Дані пошкодження стійок кріплення виникли в результаті дії на лічильний механізм зусиль, що змінювали його просторове розташування всередині корпуса, і, при відсутності ознак відкривання кришки електролічильника, були викликані впливом магнітного поля, джерелом якого був прикладений ззовні до засобу обліку магніт (електромагніт), що, з технічної точки зору, могло одночасно спричинити перебої в роботі двигуна приводу лічильного механізму». На засіданні комісії ВРПС ЛМЕМ по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ 10.12.2024 року було розглянуто Акт про порушення ПРЕЕ № 16061 та визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРЕЕ. Вартість не облікованої електроенергії склала 31 902,95 грн. З метою досудового врегулювання спору Відповідачу скеровувалась вимога про оплату зазначених збитків № 203-07-67 від 06.01.2025 року. 09.01.2025 року відповідачем було оплачено 15 000,00 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ. 09.02.2025 року відповідачем було оплачено 4 000,00 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ. Таким чином, загальна сума, що підлягає стягненню з відповідача становить 12 902, 95 грн. Просить позов задовольнити. Ухвалою судді Залізничного районного суду м. Львова від 21.10.2025 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення /виклику/ сторін. Відповідачці встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. Відповідачка [PERSON] про відкриття провадження у справі повідомлялась належним чином, рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення. Таким чином, надсилання листа рекомендованою поштою на фактичну адресу є достатнім для визнання повідомлення належним чином здійсненим, оскільки подальше отримання кореспонденції адресатом не залежить від волі та контролю відправника, зокрема й суду. Указана правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2021 року у справі № 911/3142/19, від 15.06.2020 року у справі № 24/260-23/52-б, від 25.04.2018 року у справі № 800/547/17 постановах Верховного Суду від 18.03.2021 року, у справі № 911/3142/19, від 27.11.2019 року у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 року у справі № 24/260-23/52-б. Крім цього, суд звертає увагу на позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладену у постанові № 755/4829/23, провадження № 61-73 св 24 від 13.05.2024 року, згідно якої вказано, що: «суд зробив правильний висновок, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується відповідними поштовими відправленнями, які повернулися до суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою», що є належним повідомленням учасника справи. Відповідачка у встановлений судом строк не надала суду відзив на позовну заяву, будь-яких заяв, клопотань від неї теж не надходило, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити її правову позицію щодо предмета спору, а тому суд на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Клопотань від жодної із сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін до суду не надходило. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження, без повідомлення сторін, оцінивши подані докази, дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що ПрАТ «Львівобленерго» як Оператор системи розподілу надає послуги з розподілу (передачі) електричної енергії за адресою: [ADDRESS] на підставі публічного договору та з присвоєним особовим рахунком [NUMBER] , ЕІС-код точка комерційного обліку об`єкта споживача 62Z0738802423081. Відповідачка [PERSON] є власницею нерухомого майна, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна від 24.07.2025 року № 436803731 /а.с. 26/. Вказана обставина підтверджується також отриманою судом відповіддю з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 17.02.2026 року № 2352483 /а.с. 37/. 20.09.2024 року уповноваженими особами ПрАТ «Львівобленерго» проведено обстеження електроустановок споживача за адресою: [ADDRESS] та виявлено порушення п. п. 3, п. 8.4.2, п п. 8, П.5.5.5 ПРРЕЕ: «пошкодження лічильного механізму засобу обліку». За результатами обстеження представниками ПрАТ «Львівобленеро» було складено Акт про порушення № 16061 від 20.09.2024 року /а.с. 4/. Другий примірник акту про порушення із зазначенням дати засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ було надіслано відповідачці рекомендованим листом від 27.09.2024 року № 203-07-4906 та 29.10.2024 року запрошено прибути о 10 год. 00 хв. на засідання комісії оператора системи з розгляду складеного акта про порушення, що відбудеться за адресою: м. Львів, вул. Героїв УПА, 23 /а.с. 6-7/. Направленням на експертизу від 20.09.2024 року лічильник споживача Шаповал Т. П. «МЕРИДІАН» СОЄ-1.02/2КТ заводський № 11074193 скеровано для проведення експертизи 03.10.2024 року. Згідно з актом проведення огляду засобу обліку № 1211 від 03.10.2024 року вказаний лічильник на підставі огляду було додатково упаковано в сейф-пакет № UA00017502 та направлено в ЛНДІСЕ МЮУ (м. Львів, вул. Липинського, 54) для проведення експертизи /а.с. 8, 9/. Згідно висновку експерта від 28.10.2024 року № 3986-E за результатами експертного трасологічного дослідження лічильника електроенергії «МЕРИДІАН» СОЄ-1.0.2/2КТ № 11074193 (споживач [PERSON] ): «Представлений засіб обліку «МЕРИДІАН» СОЄ-1.0.2/2КТ № 11074193 містить пошкодження у вигляді зміщення лічильного механізму відносно конструктивно передбаченого положення внаслідок повного відламу від корпуса верхньої та нижньої стійок його кріплення. Дані пошкодження стійок кріплення виникли в результаті дії на лічильний механізм зусиль, що змінювали його просторове розташування всередині корпуса, і, при відсутності ознак відкривання кришки електролічильника, були викликані впливом магнітного поля, джерелом якого був прикладений ззовні до засобу обліку магніт (електромагніт), що, з технічної точки зору, могло одночасно спричинити перебої в роботі двигуна приводу лічильного механізму» /а.с. 10-15/. Рекомендованим листом від 07.11.2024 року № 203-07-5499 відповідачку [PERSON] запрошено прибути 10.12.2024 року о 10 год. 00 хв. на засідання комісії оператора системи з розгляду складеного акта про порушення, що відбудеться за адресою: м. Львів, вул. Героїв УПА, 23 /а.с. 16-18/. На засіданні комісії ВРПС ЛМЕМ по розгляду актів про порушення Акт про порушення ПРРЕЕ від 20.09.2024 року № 16061 було розглянуто та визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, участь у якому взяла представник Шаповал Т. П. за довіреністю. Вартість не облікованої електроенергії склала 31 902,95 грн. /а.с. 19/. З метою досудового врегулювання спору відповідачці [PERSON] скеровувалась вимога про оплату зазначених збитків від 06.01.2025 року № 203-07-67 /а.с. 21-22/. Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно положень ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Спірні правовідносини між сторонами регулюються, чинними на момент їх виникнення статтею 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року та іншими нормативними актами. Згідно з ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується сплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою, в тому числі встановлену законодавством України цивільну відповідальність. Одним із видів правопорушення в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Згідно положень ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 2.1.3 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року (далі ПРРЕЕ), ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач. Згідно з п. 1.1.1. ПРРЕЕ, ці Правила є обов`язковими виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Відповідно до п. 84 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживачем є фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Згідно з п. 1.1.2. ПРРЕЕ, побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/ або господарську діяльність). Отже, особи, які використовують електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, є споживачами електричної енергії. Положеннями п. 5.1.1. ПРРЕЕ визначено, що оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Відповідно до положень п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів), здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії,та умов укладених договорів, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Згідно з п. п. 20 п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. Відповідно до п. п. 7 п. 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема, самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Згідно з п. 1.1.2. ПРРЕЕ, акт про порушення це документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до п. 8.2.4. ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Відповідно до п.п. 3 та 8 п. 8.4.2. визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), а також використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Відповідно до п. п. 8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Також правилами роздрібного ринку електричної енергії передбачено наступне: п. 8.2.4. у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. п. 8.2.5. у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. п.8.2.6. Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 90 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню, крім випадків необхідності проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення. Споживач може подати оператору системи звернення про перегляд рішення комісії протягом 180 календарних днів з дня прийняття комісією відповідного рішення. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. 8.2.6 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ, зокрема, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. З аналізу вказаних норм права вбачається, що метою проведення засідання комісії є встановлення наявності або відсутності факту порушення, викладеного в акті про порушення та у разі його встановлення визначити обсяг необлікованої електричної енергії та суми завданих споживачем збитків. Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 22 серпня 2022 року у справі № 206/5490/20. Згідно з п. п. 6 п. 8.4.2 глави 8.4 ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. Згідно з підпунктом 14 п. 5.1.1. ПРРЕЕ оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача. Споживач в свою чергу відповідно до підпункту 4 п. 5.5.5. ПРРЕЕ зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору. Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що саме споживач несе відповідальність за експлуатацію розрахункового приладу обліку та порушення ПРРЕЕ виявлені на об`єкті споживача. Отже, факт порушення відповідачкою Правил роздрібного ринку електричної енергії є доведеним, розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснений позивачем відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії та не спростований відповідачкою. Згідно з ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Виходячи з положень ст. 526, 626-631 ЦК України, укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами, відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією. Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом норм ст. ст. 541, 543 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. У разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Згідно з ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Згідно з ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Нормою ст. 16 ЦК України передбачено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Аналіз положень статті 614 ЦК України дає підстави для висновку про те, що, установлюючи презумпцію вини особи, яка порушила зобов`язання, ЦК України покладає на неї обов`язок довести відсутність своєї вини. Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2019 року по справі № 717/1323/16-ц (провадження №61-22244св18). Як вбачається з матеріалів справи, відповідачка заперечень проти позову не надала, наданий позивачем розрахунок вартості необлікованої електричної енергії жодним чином не спростувала. Натомість суд вважає аргументи представника позивача обґрунтованими та такими, що підтверджені належними та достатніми доказами у справі. В матеріалах справи відсутні будь які докази, які свідчать про те, що позивачу з боку відповідачки у повному обсязі відшкодовано вартість необлікованої електричної енергії, як і відсутні докази, що позивачем безпідставно заявлені позовні вимоги щодо їх стягнення. Так, доведеним є порушення відповідачкою, як споживачем Правил користування електричною енергією для населення, внаслідок чого ПАТ «Львівобленерго» завдано збитків на зазначену вище суму. Доказів протилежного матеріали справи не містять. За таких обставин, суд дійшов висновку, що позов підставний і підлягає до задоволення у повному обсязі. Щодо розподілу судових витрат. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду позивачем сплачено 3 028,00 грн. судового збору /а.с. 28/. З огляду на те, що заявлені позовні вимоги задоволено у повному обсязі, то на підставі ст. 133, 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача необхідно стягнути сплачений таким судовий збір у розмірі 3 028,00 грн.

Outcome: approved