Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-17 00:00:00

[PERSON] , в особі представника [PERSON] звернулась до суду з вищевказаним позовом в якому просить визначити додатковий строк два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Їх сім`я не була благополучною. Батьки зловживали алкогольними напоями, а тому взагалі не займалися вихованням дітей. 16.11.1983 року її, відразу після шкільних уроків, забрали до Сумського дитячого будинку ім. С.П. Супруна. Від тоді вона з матір`ю не спілкувалась. В 2025 року від представника ТОВ «Вітчизна» вона дізналась, що в оренді товариства знаходиться земельна ділянка, яка належала померлій [PERSON] . В такому разі вони порекомендували їй прийняти та переоформити материну спадщину. Таким чином тільки тоді вона дізналася що мати померла, а відтак відразу поїхала в с. Тернівка, де її повідомили, що з 23.12.2016 року мати проживала у будинку інтернаті у м. Кролевець. Коли її туди відправляли то в документах було зазначено, що у неї немає родичів і ймовірно через це її не повідомили про смерть. Також в сільській раді їй надали примірник заповіту, яким мати заповіла їй земельну ділянку, яка належала їй на підставі державного акту серії СМ №002782. З метою отримання свідоцтва про спадщину вона звернулась до нотаріуса. Однак їй було відмовлено у зв`язку з пропущенням шестимісячного терміну. За таких обставин вважає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, і просить суд визначити їй додатковий строк достатній, для подання заяви про прийняття спадщини після вступу рішення в законну силу. В судове засідання позивач та її представник не з`явились, надали заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують, прохають їх задовольнити. (а.с.27) Відповідач Дубов`язівська селищна рада в судове засідання не з`явились, надали заяву про розгляд справи без участі їх представника, позовні вимоги визнає (а.с.28). На підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вивчивши матеріали справи у їх сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [INFO] в м. Кролевець Сумської області померла мати позивачки [PERSON] , про що видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с.6,15 зв.,16 зв.). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка, розміром 3,24 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Тернівської сільської ради (а.с.5, 9 зв.). Рішенням Буринського районного суду Сумської області від 06.09.1993 року [PERSON] позбавлено батьківських прав відносно доньки [PERSON] , 1970 року народження (а.с.8,14). Відповідно свідоцтва про укладання шлюбу серії [NUMBER] від 23.07.1988 року [PERSON] 23.07.1989 року зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с.17 .). 15.11.2016 року [PERSON] склала заповіт, яким заповіла все належне їй майно [PERSON] (а.с.12 зв.). Згідно витягу зі Спадкового реєстру від 22.08.2025 року після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] спадкова справа не заводилась (а.с.7)Подати заяву до нотаріальної контори, у встановлений законом строк, спадкоємець не встигла, оскільки не знала про існування заповіту до кінця 2024 року. Приватний нотаріус листом № 849/01-16 від 22.08.2025 року повідомила, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] відкрилась спадщина, позивачу роз`яснено, що у зв`язку з ненаданням заяви про прийняття спадщини у встановлений строк, їй необхідно звернутися до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після померлої (а.с.7 зв.). Як орієнтує Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 постанови). Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкове майно, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Згідно із позицією Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі № 306/27/15-ц від 01.02.2017 незнання про існування заповіту слід вважати поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Вказані обставини та позов також визнаються відповідачем по справі (а.с.28). Суд вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, інтереси інших осіб, тому визнання позову відповідачами слід прийняти. Оцінивши наявні докази у їх сукупності, надавши їм належну правову оцінку, а також враховуючи що причина пропуску позивачем строку є поважною, позовні вимоги є обґрунтованими, тому позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved