Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-16 00:00:00

07.01.2026 до суду надійшла позовна заява [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги мотивовані тим, що 10.06.2025 під час виконання військового обов`язку та участі у бойових діях загинув [PERSON] , який являється рідним сином позивача [PERSON] та чоловіком позивачки [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке складається із частини квартири, розташованої по [ADDRESS] . За життя [PERSON] заповіту не залишив, оскільки загинув у молодому віці на війні. Відповідно до листа приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Вінницької області Манус В.В. №226/01-16 від 12.12.2025, [PERSON] було пропущено встановлений законодавством шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. [PERSON] та [PERSON] зазначають, що ними із поважних причин було пропущено шестимісячний термін для прийняття спадщини, оскільки із 24 лютого 2024 року в Україні введено воєнний стан та м. Енергодар перебуває під окупацією та українські державні органи в м. Енергодар не працюють. За вказаних обставин [PERSON] та [PERSON] просять суд визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю 3 (три) місяці. Ухвалою суду від 12.01.2026 відкрито провадження у справі № 141/10/26 та призначено підготовче судове засідання на 17.02.2026. Позивач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про час, день та місце розгляду справи № 141/10/26, в судове засідання 17.02.2026 не з`явився, повноважного представника до суду не направив, натомість, 17.02.2026 до суду надійшла заява [PERSON] про розгляд справи без його участі, позовні вимоги просить задовольнити у повному обсязі. Позивачка [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про час, день та місце розгляду справи № 141/10/26, в судове засідання 17.02.2026 не з`явилась, повноважного представника до суду не направила, натомість, 17.02.2026 до суду надійшла заява [PERSON] про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про час, день та місце розгляду справи № 141/10/26, в судове засідання 17.02.2026 не з`явилась, повноважного представника до суду не направила, натомість, 17.02.2026 до суду надійшла заява [PERSON] про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає у повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Як вбачається із матеріалів справи від сторін надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає вимогам ч. 3 ст. 211 ЦПК України, у зв`язку з чим в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За правилами ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статями 206, 207 цього Кодексу. Розглянувши подані документи і матеріали справи № 141/10/26, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] народився [INFO] , у графі «Батько» зазначено» [PERSON] , у графі «Мати» - [PERSON] . Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 18.09.2018 Енергодарським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, [PERSON] та [PERSON] 18.09.2018 зареєстрували шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 285. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 17.06.2025 Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [PERSON] помер [INFO] , про що зроблено відповідний актовий запис № 9540. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, у складі якої наявне нерухоме майно. Як убачається із свідоцтва про право власності на нерухоме майно квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] , на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до технічного паспорта, виготовленого 08.11.2012 КП «Енергодарське бюро технічної інвентаризації» Енергодарської міської ради, квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] , на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Згідно з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 83905211 від 20.01.2026, за параметрами запиту « [PERSON] , [INFO] » інформація відсутня. Відповідно до листа приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Вінницької області Манус В.В. №226/01-16 від 12.12.2025, [PERSON] було пропущено встановлений законодавством шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Визначаючись щодо встановлених обставин та заявлених позовних вимог, суд керується наступним. Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно статті 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». В Україні відповідно до Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого Верховною Радою України 24.02.2022, по всій території України введено воєнний стан, у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, який в подальшому неодноразово продовжувався. 28.02.2022 Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, п. 3постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022№164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Разом з тим, Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 у справі №676/47/21 зробив висновок щодо застосування п. 3 постанови Кабінету Міністрів України №164: «З урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270,1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню». Таким чином, відповідно висловленої позиції Верховного Суду у подібних правовідносинах, строк для прийняття спадщини визначається, згідно положень ЦК України. Шестимісячний строк подання позивачами заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 10.12.2025, а з заявою про прийняття спадщини позивачі звернулися 12.12.2025, тобто позивачі пропустили лише строк у два дні для подання заяви про прийняття спадщини, який є незначним. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи, що позивачі [PERSON] та [PERSON] зазначають, що ними із поважних причин було пропущено шестимісячний термін для прийняття спадщини, оскільки із 24 лютого 2024 року в Україні введено воєнний стан та м. Енергодар перебуває під окупацією та українські державні органи в м. Енергодар не працюють, пропущений ними строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, беручи до уваги визнання позову відповідачем [PERSON] , аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, а також те, що задоволення позову не суперечить закону та не порушує будь-чиїх прав, свобод чи законних інтересів, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин і позов слід задовольнити. Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачами заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. На підставі викладеного,

Outcome: approved