Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-15 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, та просить виключити відомості про його батьківство з актового запису №133 від 26 грудня 2019 року про народження дитини [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого Маловисківським відділом державаної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції(м.Одеса), так як він не являється батьком дитини. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явився, письмовою заявою просив справу слухати без його участі та участі позивача, позов підтримує, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві. Відповідач в судове засідання не з`явилася, письмовою заявою просила справу розглядати без її участі, позов визнає повністю. Представник третьої особи Маловисківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції(м.Одеса) в судове засідання не з`явився, письмовою заявою просив справу слухати без його участі, не заперечував щодо задоволення позову. Ухвалою судді Петрівського районного суду Кіровоградської області від 20 січня 2026 року вирішено розглядати справу у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження та надано відповідачу строк для подання відзиву терміном 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. На виконання вимог ст.178 ЦПК України відповідач у встановлений судом строк відзиву не надав. Враховуючи те, що позивач позовні вимоги підтримує, а відповідач їх визнає повністю, суд приходить до висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні за наявними матеріалами, в порядку ст.ст.200, 206 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню зі слідуючих підстав. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. В судовому засіданні встановлено, що сторони перебували у шлюбі, зареєстрованому 11 грудня 2019 року Маловисківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградської області, актовий запис №88, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданого 11 грудня 2019 року Маловисківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградської області (а.с.7). Позивач познайомився з відповідачкою на початку 2019 року, з травня 2019 року вони почали зустрічатись, а після укладення шлюбу сторони почали спільно проживати однією сім`єю в домоволодінні у позивача. Від шлюбу у позивача та відповідача народився син [PERSON] , [INFO] , про що мається копія свідоцтва про народження дитини серії [NUMBER] , виданого 26 грудня 2019 року Маловисківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградської області(а.с.8). Перебуваючи в шлюбі, відповідач постійно нехтувала сімейними цінностями, такими як повага до чоловіка, піклування про створення в сім`ї доброзичливої сприятливої морально-психологічної атмосфери. З ініціативи відповідача між сторонами постійно виникали сварки. Відповідач не розуміла та не хотіла розуміти сутності проблем, які виникали в сім`ї, не здатна була підтримувати нормальну моральну атмосферу в сім`ї, піклуватись про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї. Сумісне життя не склалося через психологічну несумісність, а також через те, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, різні погляди на подружнє життя, що призвело до розпаду сім`ї. Позивач та відповідач припинили свої сімейні відносини в 2023 році, а 09 травня 2024 року заочним рішенням Маловисківського районного суду Кіровоградської області(а.с.9), шлюб між сторонами розірвано. Після припинення сімейних відносин відповідач з малолітнім сином [PERSON] переїхала на постійне місце проживання в іншу місцевість і позивач з дитиною не бачився. Через деякий час у позивача після спілкування з відповідачкою виникли сумніви щодо його батьківства. Відповідно до ст.136 Сімейного Кодексу України, особа, яка записана батьком дитини, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовуєтьсяу відповідності з ч.6 ст.136 Сімейного Кодексу України. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15 ЦК України, частина перша статті 16 ЦК України). Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Відповідно до статті 121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Як роз`яснено в п.11 постанови Пленуму Верховного Судку України №3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень(ст.136 СК) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, яка народила дитину в шлюбі(ст.138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно із ч.ч.1, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. Доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Калачова проти Росії» від 07 травня 2009 року, заява №3451/05). Представник позивача, враховуючи те, що відповідач визнала позовні вимоги в повному обсязі і не заперечувала того факту, що позивач не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , не наполягав на проведенні судової молекулярно-генетичної експертизи, тому експертиза судом не призначалася. Згідно ч. 4 та п. п. 3-5 ч. 5 статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. На підставі викладеного, враховуючи те, що відповідач визнає, що позивач не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , суд вважає, що позов слід задовольнити та виключити відомості про батьківство позивача з актового запису №133 від 26 грудня 2019 року про народження дитини [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого Маловисківським відділом державаної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції(м.Одеса). На підставі ст.ст.122, 136 Сімейного кодексу України, ст.ст.12, 15, 16, 76, 81 ЦПК України та

Outcome: approved