Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-18 00:00:00

У жовтні 2025 року представник позивача [PERSON] [PERSON] через систему «Електронний суд» звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому після уточнення позовних вимог просить: - встановити факт що [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] та [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , є двоюрідними сестрами, та [PERSON] є спадкоємцем п`ятої черги за [PERSON] ; - визнати за [PERSON] право власності на нерухоме майно: квартиру [ADDRESS] , загальною площею 43,7 квадратних метри, житловою площею 29,5 квадратних метри, в порядку спадкування за законом спадщини померлої [INFO] [PERSON] ; - визнати за [PERSON] право власності на нерухоме майно: житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 57,50 квадратних метри, житловою площею 36,70 квадратних метри, в спадкування за законом спадщини померлої [INFO] [PERSON] ; - вирішити питання щодо розподілу судових витрат. В обґрунтування позову представник позивача [PERSON] [PERSON] зазначив, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка доводилася [PERSON] двоюрідною сестрою. [PERSON] до шлюбу мала дівоче прізвище « [PERSON] » та є рідною донькою [PERSON] і [PERSON] . [PERSON] до шлюбу мала дівоче прізвище « [PERSON] » та була рідною донькою [PERSON] і [PERSON] . В свою чергу, мати померлої, [PERSON] , до шлюбу мала дівоче прізвище « [PERSON] ». Батько заявниці, [PERSON] , та мати померлої [PERSON] (яка взяла шлюбне прізвище [PERSON] ) були рідними братом і сестрою, оскільки мають одних і тих самих батьків. 02 вересня 2023 року, протягом встановленого законом строку на прийняття спадщини після смерті [PERSON] , як її двоюрідна сестра та спадкоємиця за законом у порядку статей 1262, 1266 Цивільного кодексу України, [PERSON] звернулася до приватного нотаріусу ХМНО Феденко М.В. із заявою про прийняття спадщини, в результаті чого було заведено спадкову справу № 66/2023. У склад спадщини, що лишилася після смерті [PERSON] , входить квартира [ADDRESS] та житловий будинок з надвірними будівлями [ADDRESS] . На підтвердження факту родинного зв`язку та того, що вона доводиться померлій двоюрідною сестрою, [PERSON] подала наявні у неї документи: свідоцтво про народження [PERSON] , свідоцтво про народження [PERSON] , свідоцтво про одруження [PERSON] з [PERSON] , свідоцтво про одруження [PERSON] з [PERSON] та свідоцтво про смерть [PERSON] . Крім цього, рідний син померлої, [PERSON] , 02 вересня 2024 року особисто подав нотаріусу заяву про свою відмову від спадщини на користь [PERSON] , як своєї тітки. Під час вчинення зазначеної нотаріальної дії, особу [PERSON] було належним чином встановлено нотаріусом, нотаріусом отримано повний витяг з ДРАЦС щодо актового запису про шлюб [PERSON] з [PERSON] та повний витяг з ДРАЦС щодо актового запису про шлюб [PERSON] з [PERSON] . В той же час, за пошуками в ДРАЦС відсутня інформація щодо актових записів про народження [PERSON] та [PERSON] . З підстав неподання заявницею свідоцтва про народження [PERSON] та свідоцтва про народження [PERSON] , з огляду на що неможливо встановити родинні зв`язки між [PERSON] та [PERSON] , приватним нотаріусом ХМНО Феденко М.В. 27 липня 2024 року було прийнято постанову про відмову у видачі свідоцтва про спадщину. Представником заявниці, адвокатом Іщенком Ю.В. був направлений адвокатський запит до органів РАЦС та Державного архіву Харківської області щодо можливості отримання даних з реєстру, які б документально підтверджували факт споріднення між двоюрідними сестрами [PERSON] та [PERSON] . Проте, згідно відповіді на адвокатський запит, це є неможливим, оскільки відповідні записи в повному обсязі не зберіглися та втрачені. Отже, факт родинного зв`язку не може бути встановлений іншим способом, аніж в судовому порядку. Отже, позивач [PERSON] має право за законом на спадщину, що залишилася після смерті [PERSON] , як спадкоємець п`ятої черги. Інші спадкоємці відсутні. Єдиний спадкоємець першої черги рідний син спадкодавиці, ще за життя відмовився від спадщини на користь своєї тітки. Крім того представник позивача зазначив, що для встановлення факту родинного зв`язку між [PERSON] та її померлою двоюрідною сестрою [PERSON] , [PERSON] звернулася до Немишлянського районного суду міста Харкова з відповідною заявою в порядку окремого провадження, однак представник Харківської міської ради категорично заперечив проти задоволення заяви про встановлення факту та висловила майнові претензії щодо спадкового майна, квартири [ADDRESS] . У зв`язку з створенням Харківською міською радою спору з [PERSON] Немишлянським районним судом міста Харкова ухвалою від 25 червня 2025 року по справі № 645/1282/25 заяву про встановлення факту залишено без розгляду та роз`яснено право заявниці звернутися до суду з позовом в порядку позовного провадження. Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 10.10.2025, позов залишено без руху. Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 22.10.2025, прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 19.11.2025, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 19.02.2026, відмовлено у задоволенні клопотання представника Харківської міської ради про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву [PERSON] до Харківської міської ради, Безлюдівської селищної ради, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Феденко Марина Володимирівна, [PERSON] (помер) про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності. Відзив Харківської міської ради на позовну заяву [PERSON] до Харківської міської ради, Безлюдівської селищної ради, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Феденко Марина Володимирівна, [PERSON] (помер) про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності залишено без розгляду. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили задовольнити з підстав викладених у позові. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки до суду не повідомив. Представник відповідача Безлюдівської селищної ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Від представника Безлюдівської селищної ради до суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника за наявними в матеріалах справи доказами. Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Феденко М.В. в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки до суду не повідомила. Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши відповідні обставини і визначивши відповідні до них правовідносини, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] у м. Харкові померла [PERSON] , [INFO] (а.с.20). Після смерті [PERSON] , відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме: квартиру [ADDRESS] та житловий будинок з надвірними будівлями [ADDRESS] . Син померлої [PERSON] - [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копіями повних витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження та актового запису про смерть. За життя 02 вересня 2023 року [PERSON] подав до приватного нотаріуса ХМНО Марині Феденко заяву про відмову від прийняття спадщини, що залишилась після померлої [PERSON] на користь двоюрідної сестри спадкодавиці [PERSON] , [INFO] . 02 вересня 2023 року, [PERSON] звернулася до приватного нотаріусу ХМНО Феденко М.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , як її двоюрідна сестра. Приватним нотаріусом ХМНО Феденко М.В., було заведено спадкову справу № 66/2023 до майна померлої [INFO] [PERSON] . Позивач [PERSON] народилася [INFO] у с. Пономаренки Харківського району Харківської області. З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 24.07.2024 вбачається, що 27 грудня 1997 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] та її прізвище до реєстрації шлюбу було « [PERSON] ». З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 24.07.2024 вбачається, що 26 квітня 1986 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] та її прізвище до реєстрації шлюбу було « [PERSON] ». З копії свідоцтва про народження та повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 18.05.2024 вбачається, що батьками позивача [PERSON] є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . В свою чергу померла [PERSON] 24 квітня 1971 року зареєструвала шлюб з [PERSON] та до реєстрації шлюбу мала прізвище « [PERSON] » та її батьками були: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . В свою чергу, мати померлої, [PERSON] , до шлюбу мала прізвище « [PERSON] ». Таким чином, батько заявниці, [PERSON] та мати померлої [PERSON] - [PERSON] (яка після реєстрації шлюбу мала прізвище [PERSON] ) були братом і сестрою. Як вбачається з повідомлення державного архіву Харківської області від 03.04.2025, в книгах реєстрації актів громадянського стану про народження по с. Котляри Харківського району Харківської області за 1928 рік, які зберіглися неповністю, запису про народження [PERSON] немає. З повідомлення державного архіву Харківської області від 05.07.2024 вбачається, що книги реєстрації актів цивільного стану по с. Котляри, с. Мовчани Харківського району Харківської області за 1928 рік на зберігання до Державного архіву Харківсьокї обалсті не надходили, місцезнаходження їх архіву невідоме. Постановою приватного нотаріуса ХМНО Феденко М.В. від 27 липня 2024 року було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про спадщину за законом на спадкове амйно, що залишилось після смерті [PERSON] з підстав неподання заявницею свідоцтва про народження [PERSON] та свідоцтва про народження [PERSON] , з огляду на що неможливо встановити родинні зв`язки між спадкодавцем та спадкоємцем, а саме того факту, що [PERSON] є двоюрідною сестрою [PERSON] . Як вбачається з копії спадкової справи № 66/2023 заведеної приватним нотаріусом Феденко М.В. до майна померлої [INFO] [PERSON] , після її смерті із заявою про прийняття спадщини 02.09.2023 звернулася [PERSON] як двоюрідна сестра. Інших заяв до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Феденко М.В. про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , не надходило. Допитана в судовому засіданні позивач [PERSON] у якості свідка підтвердила обставини викладені у позові та зазначила, що її батько [PERSON] та мати померлої [PERSON] - [PERSON] були рідними братом і сестрою, а тому вона та померла [PERSON] є двоюрідними сестрами. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] .. [PERSON] та [PERSON] підтвердили той факт, що [PERSON] , яка померла та [PERSON] перебували у родинних відносинах та були двоюрідними сестрами, про що їм відомо із тривалого особистого спілкування з ними. Підстав не довіряти показам свідків у суду немає, оскільки свідки опитувались безпосередньо у судовому засіданні, були попередженні про кримінальну відповідальність за дачу неправдивих показань судом та приведені судом до присяги. Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, що слідує із положення п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Відповідно до ч.3 ст. 1266 ЦК України, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. За містом положень ст. 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Таким чином, від встановлення факту родинних відносин спадокадавців залежить виникнення та зміна майнових прав заявника, що пов`язані з можливістю звернення до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину після смерті двоюрідної сестри. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування", якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, тощо. Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі - встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. У судовому засіданні доведено, що встановлення факту родинних відносин має для заявника юридичне значення, оскільки від цього залежить виникнення та зміна майнових та немайнових прав останньої, так як у неї виникне можливість отримати спадщину після смерті двоюрідної сестри. За змістом статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення по справі. Частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно частини 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. У ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За нормами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Вищезазначені докази повністю узгоджуються з заявою, і є такими, що дозволяють встановити факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] . Крім того, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України). Відповідно до статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. При цьому, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку. Згідно положень статті 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Як передбачено п.4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року №296/5, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з Реєстру прав власності. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Згідно роз`яснень, які містяться у п.24 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді даної категорії справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. З огляду на вищевикладене, суд вважає, що позивач довів ті обставини, на які вона посилається у позові, спадщину прийняла, оскільки у встановлений законом строк подала заяву про прийняття спадщини, а тому позов про визнання права власності за [PERSON] в порядку спадкування за законом на квартиру [ADDRESS] та на житловий будинок [ADDRESS] , після смерті після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , підлягає задоволенню. Щодо розподілу судових витрат. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні просив стягнути судовий збір лише з відповідача Харківської міської ради, оскільки спір винник з вини Харківської міської ради, представник якого заперечував проти розгляду заяви про встановлення факту родинних відносин в порядку окремого провадження та заявляв про наявність спору. Як вбачається з копії ухвали Немишлянського районного суду міста Харкова від 25.06.2025 у справі №645/1282/25, клопотання представника заінтересованої особи Харківської міської ради Бабак О.В. про залишення заяви без розгляду задоволено. Заяву [PERSON] , заінтересована особа Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин залишено без розгляду. Роз`яснено заявниці, що вона має право подати позов на загальних підставах. Враховуючи вищенаведене, позицію представника позивача, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача Харківської міської ради на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору пропорційно до задоволених вимог до Харківської міської ради у розмірі 6 661грн.60коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved