Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-17 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача: Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Національної служби здоров`я України, Черкаської міської ради до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Комунальне некомерційне підприємство «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що вироком Черкаського районного суду Черкаської області від 30.10.2025, [PERSON] , [INFO] , засуджено за ч. 2 ст. 286 КК України до 4 років позбавлення волі, із позбавленням права керувати транспортними засобами на строк 2 роки. На підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування основного покарання у виді позбавлення волі з іспитовим строком на 2 роки та покладено обов`язки, передбачені ст. 76 КК України. Судове рішення набрало законної сили 02.12.2025 року. Враховуючи те, що саме злочинними діями [PERSON] потерпілим [PERSON] та [PERSON] спричинені тілесні ушкодження, внаслідок яких останні перебували у КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД» і наявна вина [PERSON] , яка встановлена вироком суду, відповідачем у добровільному порядку шкода не відшкодована, а тому просять стягнути з відповідача витрати на лікування потерпілого, тобто матеріальних збитків, завданих державі внаслідок вчиненого кримінального правопорушення у сумі 116 278,65 грн. Сторони в судове засідання не викликались відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, проте в ухвалі про прийняття до розгляду та відкриття провадження відповідачу був наданий строк у 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву. Одночасно сторонам було роз`яснено, що відповідно до ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, а також зазначено строки подання такого клопотання. Відповідача було повідомлено про вказаний позов шляхом направлення ухвали суду за місцем його реєстрації. Рекомендоване повідомлення повернулось із зазначенням: «адресат відсутній за вказаною адресою». Відтак, відповідач вважається належним чином повідомленим про розгляд справи. Третя особа повідомлена належним чином, письмових пояснень від них не надходило. Відзиву на позовну заяву від відповідача не надходило. Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Суд, зі згоди позивача, та враховуючи відсутність відзиву на позовну заяву, ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Заяви та клопотання, інші процесуальні дії у справі: 14.01.2026 року ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Встановлені судом обставини: Вироком Черкаського районного суду Черкаської області від 30.10.2025, [PERSON] , [INFO] , засуджено за ч. 2 ст. 286 КК України до 4 років позбавлення волі, із позбавленням права керувати транспортними засобами на строк 2 роки. На підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування основного покарання у виді позбавлення волі з іспитовим строком на 2 роки та покладено обов`язки, передбачені ст. 76 КК України. Судове рішення набрало законної сили 02.12.2025. Під час руху [PERSON] , керуючи автомобілем ЗАЗ Sens, реєстраційний номер [NUMBER] , та рухаючись по проїзній частині автодороги Р10 зі сторони вулиці Шевченка в селі Хутори Черкаського району в напрямку до перехрестя автодороги Р10 та автодороги Н16, під час здійснення маневру повороту ліворуч поблизу перехрестя з провулком Першотравневий в селі Хутори Черкаського району для заїзду до прилеглої території будинку [ADDRESS] , грубо порушив вищевказані пункти правил безпеки дорожнього руху, проявив крайню неуважність до дорожньої обстановки та її змінам, а саме перед початком виконання маневру повороту ліворуч, не переконався у відсутності транспортних засобів, які рухались по проїзній частині автодороги Р10 для яких може бути створена небезпека для руху, розпочав виконання вказаного маневру повороту ліворуч, змінив напрямок руху ліворуч, виїхав на смуху зустрічного руху та допустив зіткнення з автомобілем Toyota Land Cruiser, реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , [INFO] , який рухався по проїзній частині автодороги Р10 в зустрічному напрямку зі сторони перехрестя з автодорогою Н16 в напрямку до вулиці Шевченка в селі Хутори Черкаського району. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди потерпілий пасажир автомобіля «ЗАЗ Sens», реєстраційний номер [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 02-01/473 від 04.07.2025, отримав тілесні ушкодження: травма голови з множинними уламковими переломами кісток лицьового черепа по Ле-Фор 3, забоєм головного мозку, множинними ранами обличчя, травма грудної клітки з забоєм легень, що супроводжувалися загрозливим для життя коматозним станом та за цією ознакою відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень як такі, що небезпечні для життя. Також, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди потерпілий пасажир автомобіля ЗАЗ Sens, реєстраційний номер [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 02-01/523 від 23.07.2025, отримав тілесні ушкодження: крайовий перелом тіла другого шийного хребця праворуч на рівні фасетки без зміщення, що відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень як такі, що небезпечні для життя. Спричинення малолітньому потерпілому [PERSON] та [PERSON] тяжких тілесних ушкоджень знаходиться у причинному зв`язку, відповідно до висновку судової комплексної фототехнічної та автотехнічної експертизи № КСЕ-19/124-25/10903 від 25.07.2025, з порушенням водієм автомобіля «ЗАЗ Sens», реєстраційний номер [NUMBER] , [PERSON] вимог п. 10.1 та горизонтальної дорожньої розмітки 1.1 Правил дорожнього руху України. Так, згідно листа КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» № 3960 від 05.12.2025 [PERSON] , [INFO] , перебував на стаціонарному лікуванні у КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» з 31.05.2025 по 02.06.2025, усього 2 ліжко-дні. Вартість одного ліжко-дня 1 716,62 грн. Загальна вартість лікування становила 3 433,24 грн., з яких кошти місцевого бюджету (Черкаська міська рада) 485,74 грн., кошти НСЗУ 2 915,86 грн., 31,64 грн. власні кошти лікувального закладу. Кошти, які підлягають стягненню 3 433, 24 грн. Згідно листа ДНП «Національна дитяча спеціалізована лікарня «ОХМАДИТ» МОЗ України № 1564/02.1-10/-25 від 03.12.2025 загальний період лікування пацієнта [PERSON] , [INFO] , становить 49 ліжко-днів, у тому числі: у відділенні інтенсивної терапії з 02.06.2025 по 15.06.2025; у відділенні пластично-реконструктивної мікрохірургії з 16.06.2025 по 01.07.2025; у відділенні фізичної та реабілітаційної медицини з 02.07.2025 по 17.07.2025; у відділенні дитячої отоларингології з 18.07.2025 по 21.07.2025. Загальна сума витрат на лікування у вказаному лікувальному закладі становить 109 412,17 грн. (сто дев`ять тисяч чотириста дванадцять гривень 17 копійок). Лікування здійснювалось за рахунок коштів НСЗУ. Відповідно до інформації від 05.12.2025 № 3960 та від 17.12.2025 № 4081 КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» здійснено розподіл суми витрат на лікування потерпілих з урахуванням того, що витрати здійснені за рахунок Державного бюджету України, коштів місцевого бюджету та власних коштів закладу. Ненадходження коштів до відповідного бюджету призводить до порушень діяльності зазначеного лікувального закладу щодо безоплатного надання медичних послуг населенню та порушує інтереси держави, внаслідок чого виникає передбачене законом право прокурора на звернення до суду з позовом для їх захисту. Підставою для здійснення представництва в суді інтересів держави є наявність порушень економічних інтересів держави внаслідок витрачання закладами охорони здоров`я, які фінансуються з державного та місцевого бюджетів, коштів на лікування потерпілих від кримінального правопорушення в сумі 116 278, 65 грн Норми права, що підлягають застосуванню: Відповідно до ч. 3 ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 3 ст. 77 ЦПК України визначено, що сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. (ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України) Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою (ч. 6 ст. 82 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно з частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.1206 ЦК України - особа, яка вчинила злочин, зобов`язана відшкодувати витрати закладові охорони здоров`я на лікування потерпілого від цього злочину, крім випадку завдання шкоди при перевищенні меж необхідної оборони або у стані сильного душевного хвилювання, що виникло раптово внаслідок насильства або тяжкої образи з боку потерпілого. Якщо лікування проводилося закладом охорони здоров`я, що є у державній власності, у власності Автономної Республіки Крим або територіальної громади, кошти на відшкодування витрат на лікування зараховуються до відповідного бюджету. За змістом статті 129 КПК України обвинувачений у кримінальному провадженні звільняється від цивільно-правової відповідальності за шкоду, завдану злочином, у разі встановлення судом відсутності події кримінального правопорушення. Згідно п.3 Постанови Пленуму ВСУ № 11 від 07.07.1995 року «Про відшкодування витрат на стаціонарне лікування особи, яка потерпіла від злочину, та судових витрат», судам слід мати на увазі, що питання про відшкодування витрат на стаціонарне лікування потерпілого вирішується згідно з "Порядком обчислення розміру фактичних витрат закладу охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілого від злочинного діяння та зарахування стягнених з винних осіб коштів до відповідного бюджету і їх використання", затвердженим постановою КМУ № 545 від 16.07.1993 року. Згідно п. 2, п.3, п. 4 «Порядку обчислення розміру фактичних витрат закладу охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілого від злочинного діяння та зарахування стягнених з винних осіб коштів до відповідного бюджету і їх використання», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 545 від 16 липня 1993 року, сума коштів, яка підлягає відшкодуванню, визначається закладом охорони здоров`я, в якому перебував на лікуванні потерпілий, виходячи з кількості ліжко-днів, проведених ним в стаціонарі та вартості витрат на його лікування в день. Кількість ліжко-днів визначається на підставі медичної картки стаціонарного хворого (форма 003(у) або інших документів, які підтверджують дати госпіталізації та виписки хворого із стаціонара лікувального закладу. Визначення суми витрат на лікування потерпілого за один ліжко-день провадиться виходячи з фактичної кількості ліжко-днів і загальної суми фактичних витрат за місяць (в якому проводилось лікування) на утримання лікувального закладу, за винятком витрат на капітальні вкладення, капітальний ремонт і придбання інвентаря та обладнання. Визначена сума коштів на лікування потерпілого стягується судом з обвинуваченого або фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, при ухваленні вироку за позовом закладу охорони здоров`я або прокурора. У разі коли при ухваленні вироку сума коштів, витрачених на стаціонарне лікування потерпілого, ще не була визначена і рішення про їх відшкодування не було прийнято, стягнення провадиться в порядку цивільного судочинства за позовом вказаних юридичних осіб. У такому ж порядку відшкодовуються витрати на стаціонарне лікування особи, яка постраждала від злочину, в разі закриття кримінального провадження за нереабілітуючими обставинами. Вимогами чинного законодавства передбачено обов`язок особи, яка вчинила злочин, відшкодувати витрати закладу охорони здоров`я на лікування потерпілого від цього злочину і таке питання вирішується згідно з Порядком обчислення розміру фактичних витрат закладу охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілого від злочинного діяння та зарахування стягнених з винних осіб коштів до відповідного бюджету і їх використання, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.07.1993 № 545. Згідно п. 2 вказаного Порядку сума коштів, яка підлягає відшкодуванню визначається закладом охорони здоров`я, в якому перебував на лікуванні потерпілий, з урахуванням ліжко-днів, та стягується судом з обвинуваченого або фізичної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, при ухваленні вироку за позовом закладу охорони здоров`я або прокурора. Витрати лікарняного закладу охорони здоров`я на лікування потерпілого від цього кримінального правопорушення відповідачем станом на день пред`явлення позову не відшкодовані. У відповідності до вимог ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень. До компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. «Нездійснення захисту» має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Для того, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній, або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. Відповідно до п.3 ч. 1, ч.2 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює: представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом. Згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Відповідно до абзацу 1 та 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: 1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); 2)вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; 3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; 4) брати участь у розгляді справи; 5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; 6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; 7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження (ч. 6 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»). Таким чином, наведена вище норма закону передбачає різні форми представництва прокуратурою в суді, серед яких є, зокрема, така форма представництва як звернення до суду з позовом. У відповідності до Закону України «Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення», послуги КНП, пов`язані з наданням медичних послуг за програмою медичних гарантій пацієнтам, оплачено НСЗУ як замовником медичних послуг за рахунок коштів Державного бюджету України. Позиція та висновки суду за результатами розгляду справи: У даному випадку прокурором визначено в якості позивача Національну службу здоров`я України та Черкаську міську раду, оскільки було встановлено порушення інтересів держави, яке полягає в невідшкодуванні відповідачем коштів, витрачених закладом охорони здоров`я на лікування потерпілих від кримінального правопорушення, внаслідок чого до бюджету лікарні не надійшли кошти в сумі 116 278, 65 грн. Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності та повноті, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Так, внаслідок неправомірних дій відповідача [PERSON] , КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» та Національна служба здоров`я України понесла витрати на лікування [PERSON] та [PERSON] , потерпілих від злочину. [PERSON] звільнено від відбування основного покарання у виді позбавлення волі з іспитовим строком на 2 роки та покладено обов`язки, передбачені ст. 76 КК України, а тому є підстави для стягнення з відповідача витрат на лікування осіб, які постраждали від злочину. Оскільки саме неправомірними діями [PERSON] малолітньому потерпілому [PERSON] та потерпілому [PERSON] були заподіяні тяжкі тілесні ушкодження, через що останні перебували на стаціонарному лікуванні у вищевказаних закладах охорони здоров`я, та, враховуючи те, що відповідачем [PERSON] у добровільному порядку шкода не відшкодована, є всі підстави для стягнення з останнього витрат на лікування потерпілих, тобто матеріальних збитків, завданих державі внаслідок вчиненого ним кримінального правопорушення. Судові витрати: Суд вирішує питання про судові витрати у відповідності до ч.6 ст.141 ЦПК України. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, то з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір в сумі 3 028,00 грн.

Outcome: approved