Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-15 00:00:00

У грудні 2025 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення надміру виплачених коштів за призначеною пільгою на оплату житлово-комунальних послуг багатодітним сім`ям, в якому просив суд стягнути з [PERSON] на користь Лівобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради суму надміру виплачених коштів за призначеною пільгою на оплату житлово-комунальних послуг багатодітним сім`ям в розмірі 22 678,61 грн., а також судові витрати. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що у період з 24.09.2005 по 24.01.2017 [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого у подружжя народилось троє дітей: [PERSON] (2007 р.н.), [PERSON] (2008 р.н.), [PERSON] (2013 р.н.). Законом України «Про охорону дитинства» (ст.1) визначено, що багатодітна сім`я - сім`я, в якій подружжя (чоловік та жінка) перебуває у зареєстрованому шлюбі, разом проживає та виховує трьох і більше дітей, у тому числі кожного з подружжя, або один батько (одна мати), який (яка) проживає разом з трьома і більше дітьми та самостійно їх виховує. До складу багатодітної сім`ї включаються також діти, які навчаються за денною або дуальною формою здобуття освіти у закладах загальної середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, - до закінчення закладів освіти, але не довше ніж до досягнення ними 23 років. Враховуючи вищенаведену норму законодавства сім`я відповідача мала статус багатодітної сім`ї, що було підтверджено посвідченням серії [NUMBER] , виданим Лівобережним управлінням соціального захисту населення Дніпровської міської ради від 11.09.2013 з урахуванням вимог Порядку виготовлення і видачі посвідчень батьків багатодітної сім`ї та дитини з багатодітної сім`ї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2010 № 209, а також мала право на пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей. Так, відповідач перебувала на обліку в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги та отримувала пільги на оплату житлово-комунальних послуг як багатодітна сім`я. Пільги нараховувались автоматизовано, відповідно до Положення про Єдиний державний автоматизований реєстр осіб, які мають право на пільги, затвердженого постановою Кабінету МіністрівУкраїни від 29.01.2003. За період 2020-2022 відповідачу надавались пільги відповідно до Порядку надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 № 389 (надалі-Порядок № 389), пунктом 3 якого передбачено, що пільги надаються за рахунок коштів державного та місцевого бюджетів за умови, що середньомісячний сукупний дохід сім`ї пільговика в розрахунку на одну особу за попередні шість місяців не перевищує величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу. У жовтні 2022 року Головним управлінням Національної сервісної служби у Дніпропетровській області на підставі наказу Міністерства соціальної політики України від 18.08.2022 № 219 «Про дозвіл на проведення позапланових заходів контролю протягом періоду воєнного стану», листа Національної соціальної сервісної служби України від 28.09.2022 № 0000-030203-0/20387, наказу ГУ НССС у Дніпропетровській області від 03.10.2022 № 43, була проведена позапланова перевірка дотримання Лівобережним управлінням соціального захисту населення Дніпровської міської ради прав та законних інтересів отримувачів пільг та житлових субсидій. За результатами перевірки 07.10.2022 був складений акт № 19/02/2022-000005, у пункті 12 якого зазначено, що у ході перевірки були виявлені порушення, зокрема, неправомірне встановлення статусу багатодітної сім`ї, що не відповідає нормам абз. 18 ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства». Нарахування пільг категорії «Багатодітна сім`я» сім`ї відповідача проводилось по посвідченню, яке втратило чинність після розірвання шлюбу (п. 13 п.п. 4 акту перевірки). Відповідач не повідомила управління про те, що вони з чоловіком розірвали шлюб. Не внесла зміни у пільговий документ відповідно до свого сімейного положення. У період з 2020 по 2022 роки зверталась до управління за призначення пільги та надавала посвідчення, яке втратило чинність, що призвело до надмірного нарахування та виплати пільги. Для усунення порушень Сервісною службою було запропоновано привести у відповідність правовий документ, повернути кошти неправомірно призначених виплат. Згідно акту перевірки сума надміру виплачених відповідачу пільг на оплату житловокомунальних послуг як багатодітній родині за період з квітня 2020 по жовтень 2022 року склала 22 678,61 грн. Ухвалою суду від 15.12.2025 відкрито провадження по справі та визначено її розгляд проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Розгляд (формування та зберігання) судової справи проводиться в змішаній (паперовій та електронній) формі. Відповідно до ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Відповідач [PERSON] повідомлялася судом про наявність цивільної справи на розгляді у суді, стороною якої вона є, шляхом направлення поштової кореспонденції суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання. Відповідач не надала заперечення щодо розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження та не скористався правом надання відзиву на позовну заяву та будь-яких доказів по даній справі. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 , постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Оскільки відповідач у встановлений судом строк не надала до суду відзив на позовну заяву, тому суд на підставі ч. 8 ст.178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] перебувала на обліку в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги та отримувала пільги на оплату житлово-комунальних послуг як багатодітна сім`я. 11.09.2013 Амур-Нижньодніпровською районною у м. Дніпропетровську радою [PERSON] було видано посвідчення [NUMBER] , яке підтверджує статус багатодітної сім`ї. Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 12.01.2017 по справі №199/3587/16-ц розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Згідно акту проводення перевірки дотримання вимог законодавства під час надання соціальної підтримки, соціальних послуг та стосовно дотримання прав дітей № 19/02/2022-000005 від 07.10.2022 Головним управлінням Національної соціальної сервісної служби у Дніпропетровській області були виявлені порушення, зокрема, неправомірне встановлення статусу багатодітної сім`ї, що не відповідає нормам абз. 18 ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства». Так, нарахування пільг категорії «Багатодітна сім`я» сім`ї [PERSON] проводилось по посвідченню, яке втратило чинність після розірвання шлюбу (п. 13 п.п. 4 акту перевірки), у зв`язку з чим сума нарахованої пільги була визначена не коректно, що в подальшому призвело до надмірної її виплати в розмірі 22 678,61 грн., що підтверджується розрахунком суми нарахованої пільги, яка підлягає поверненню до держбюджету, згідно акту перевірки Нацсоцслужби. 30.01.2025 на адресу відповідача було направлено повідомлення рекомендованим листом про повернення надміру виплачених коштів допомоги в сумі 22 678,61 грн. Згідно ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» багатодітна сім`я - сім`я, в якій подружжя (чоловік та жінка) перебуває у зареєстрованому шлюбі, разом проживає та виховує трьох і більше дітей, у тому числі кожного з подружжя, або один батько (одна мати), який (яка) проживає разом з трьома і більше дітьми та самостійно їх виховує. До складу багатодітної сім`ї включаються також діти, які навчаються за денною або дуальною формою здобуття освіти у закладах загальної середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, - до закінчення закладів освіти, але не довше ніж до досягнення ними 23 років. Відповідно до ст. 13 Закону України «Про охорону дитинства» багатодітним сім`ям надаються такі пільги: 1) 50-відсоткова знижка плати за користування житлом (квартирна плата) в межах норм, передбачених чинним законодавством (21 кв. метр загальної площі житла на кожного члена сім`ї, який постійно проживає в жилому приміщенні (будинку), та додатково 10,5 кв. метра на сім`ю); 2) 50-відсоткова знижка плати за користування комунальними послугами (газопостачання, електропостачання та інші послуги) та вартості скрапленого балонного газу для побутових потреб у межах норм, визначених законодавством. Зазначені пільги надаються за умови, якщо розмір середньомісячного сукупного доходу сім`ї в розрахунку на одну особу за попередні шість місяців не перевищує величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Призначення допомоги здійснюється відповідно до Порядку надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 червня 2015 р. № 389 (далі Порядку №389). Згідно п. 4 Порядку №389 до членів сім`ї пільговика під час надання пільг належать особи, на яких згідно із законодавчими актами, зазначеними у пункті 2 Порядку, поширюються пільги: дружина (чоловік); їх неповнолітні діти (до 18 років); неодружені повнолітні діти, визнані особами з інвалідністю з дитинства I та II групи або особами з інвалідністю I групи; непрацездатні батьки; особа, яка перебуває під опікою або піклуванням пільговика та проживає разом з ним. Посвідчення є документами, що підтверджують статус багатодітної сім`ї і дітей з такої сім`ї та їх право на отримання пільг згідно із Законом України "Про охорону дитинства" та іншими актами законодавства (п. 2 Порядку виготовлення і видачі посвідчень батьків багатодітної сім`ї та дитини з багатодітної сім`ї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2010 №209). Згідно п. 38 Порядку виготовлення і видачі посвідчень батьків багатодітної сім`ї та дитини з багатодітної сім`ї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2010 №209 у разі виявлення факту подання недостовірної інформації заявником строк дії посвідчень батьків багатодітної сім`ї та дитини з багатодітної сім`ї може бути не продовжено або може бути скасовано статус батьків багатодітної сім`ї та дитини з багатодітної сім`ї. Відповідно до п. 14 Порядку №389 сума пільги, перерахованої (виплаченої) надміру внаслідок свідомого подання пільговиком документів з недостовірними відомостями, повертається ним на вимогу структурного підрозділу з питань соціального захисту населення. У разі коли пільговик добровільно не повернув надміру перераховану (виплачену) суму пільги, питання про її стягнення вирішується у судовому порядку. Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Згідно зі статтею 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом. Отже, законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі не добросовісності зі сторони набувача виплати. При цьому правильність здійснених розрахунків за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум. Наведене узгоджується із висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі №753/15556/15-ц (провадження №14-445цс18), постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі №607/4570/17-ц (провадження № 61-29030св18). Згідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За положеннями ст.5 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси юридичних осіб у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Враховуючи вищевикладене, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню та з відповідача підлягає стягненню сума надміру виплачених коштів за призначеною пільгою на оплату житлово-комунальних послуг багатодітним сім`ям в розмірі 22 678,61 грн. Відповідно до ч. 1 ст 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 422,40 грн.

Outcome: approved