Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-18 00:00:00

[PERSON] звернувся до Близнюківського районного суду Харківської області з позовною заявою до Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області, в якій просить визначити йому додатковий строк, терміном три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позову зазначив, що [INFO] помер [PERSON] , який на день смерті мешкав в селі Миколаївка Друга, Лозівського району, Харківської області. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , який належав дружині спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкоємцем якої був її чоловік [PERSON] , який прийняв спадщину, так як разом мешкав зі спадкодавцем, але не оформив своїх спадкових прав. Вказаний житловий будинок належав спадкодавцю [PERSON] на підставі Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 15.03.2017 року (підстава виникнення права власності: рішення сесії № 115, видане Криштопівською сільською радою Близнюківського району, Харківської області від 08.12.2016, довідка про присвоєння поштової адреси № 02-30/275 від 10.03.2017, видана Криштопівською сільською радою Близнюківського району, Харківської області, виписка з погосподарської книги № 02-30/276 від 10.03.2017, видана Криштопівською сільською радою Близнюківського району, Харківської області). Спадкоємцем на вказане спадкове майно є він як брат спадкодавця згідно заповіту, складеного на його ім`я, посвідченого старостою Криштопівського старостинського округу Близнюківської селищної ради Харківської області, 25 серпня 2022 року, за реєстром № 7-7. Вказаний заповіт на даний час не змінений, не відмінений, внесений до Спадкового реєстру. Дружина спадкодавця, [PERSON] , померла [INFO] . Дітей спадкодавець не мав. Інших спадкоємців, передбачених чинним законодавством, у спадкодавця немає. Спадковий житловий будинок за життя належав дружині спадкодавця, [PERSON] , як було зазначено вище. Спадщину після її смерті бажала приймати її племінниця. У жовтні 2025 року, як спадкоємець за законом, згідно ч. 3 ст. 1266 ЦК України, вона звернулась до нотаріальної контори щодо роз`яснення порядку прийняття та оформлення спадщини. Перевіривши надані документи, які підтверджують родинний зв?язок та право власності спадкодавця на спадковий будинок, інформацію у Спадковому реєстрі, нотаріус повідомила, що права на спадкування після смерті тітки вона не має, оскільки [PERSON] на час смерті перебувала у шлюбі з [PERSON] , вони разом проживали та мали спільну реєстрацію, згідно ст. 1261, 1268 ЦК, чоловік спадкодавця, [PERSON] , вважається таким, що спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав на спадковий житловий будинок, що не суперечить закону. Крім того, нотаріус повідомила, що спадкодавцем [PERSON] , за життя було складено заповіт. Знайшовши у спадковому будинку у речах спадкодавців заповіт, складений спадкодавцем [PERSON] на моє ім`я на все належне йому майно, позивач одразу звернувся до нотаріуса. Позивач, як спадкоємець за заповітом, на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем не проживав, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого частиною першою статті 1270 ЦК України, тому вважає, що такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для мене при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного вище позивач своєчасно не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, тому і змушений в даний час звертатись до суду з вказаним позовом. В судове засідання [PERSON] не з`явився, надав заяву в якій просить провести судове засідання без його участі, на задоволенні позовної заяви наполягає. Представник відповідача Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без їх участі, не заперечував проти задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд дійшов наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 11.04.2025. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 09.11.2021. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 15.10.2025, житловий будинок загальною площею 45 кв.м, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належав [PERSON] на праві власності. З Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.11.2025 № 407-02-31 вбачається, що [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що він звернувся до нотаріуса поза межами встановленого строку для прийняття спадщини. 10.12.2021 була заведена спадкова справа № 65/2021, що підтверджується копією Спадкової справи № 65/2021 до майна померлої [INFO] [PERSON] . Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Згідно зазначеної вище Постанови Пленуму Верховного Суду України поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За змістом ст. ст. 1268, 1269 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. За змістом ст. ст. 1268, 1269 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, позивач посилається на те, що на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем не проживав, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку для прийняття спадщини. Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України). Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця, який пропустив цей строк. Суд зазначає, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту. Отже, вищенаведені позивачем обставини, є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення. На підставі викладеного,

Outcome: approved