Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-18 00:00:00

22.05.2025 року представник позивача Любарець С.С. через підсистему «Електронний суд» звернувся до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області із даним позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи позовні вимоги наступним. [INFO] померла сестра позивача [PERSON] , [INFO] . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з частки у праві спільної часткової власності на житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Позивач звернувся до приватного нотаріуса Журби Р.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті сестри, але постановою від 23.04.2025 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущений встановлений законом строк. Лише у квітні 2025 року він зміг надати довіреність для представництва його інтересів, як спадкоємця. [PERSON] зазначає, що строк пропустив з поважних причин, оскільки 24.02.2022 року на території України введено положення воєнного стану у зв`язку з повномасштабним вторгненням військ рф. Крім того, з 21.07.2022 року Нікопольську територіальну громаду внесено до Переліку територій активних бойових дій. В засобах масової інформації повідомлялось, що у зв`язку із введенням воєнного стану перебіг строків для вчинення юридично значущих дій призупиняється. Дані законодавчі колізії ввели позивача в оману, що зумовило пропуск ним шестимісячного строку. Враховуючи викладене вище, позивач просить суд визначити йому додатковий строк шість місяців для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті сестри. Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.06.2025 року позовну заяву залишено без руху, позивачеві надано десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків (а.с.24-25). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23.09.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання, відповідачам роз`яснено їх право на подання відзиву на позовну заяву(а.с.24). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23.09.2025 року приватного нотаріуса Журбу Р.В. зобов`язано надати суду належним чином завірену копію спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с.35-36). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17.11.2025 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду (а.с.68-69). Сторони в судове засідання не з`явились. 17.11.2025 року від представника позивача [PERSON] через підсистему «Електронний суд» надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити в повному обсязі (а.с.65-66). 21.10.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без участі представника Нікопольської міської ради, просить ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства (а.с.57-58). Відповідач [PERSON] повідомлявся про розгляд справи належним чином, шляхом направлення на адресу його реєстрації судової повістки з рекомендованим повідомленням, про що свідчить поштовий конверт (а.с.77), який повернувся на адресу суду, як не вручений, у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою. Крім того, судом було опубліковано оголошення на сайті Судової влади України про розгляд даної справи. Відзиву на позовну заяву на адресу суду він у встановлений законом строк не направив, заяви про відкладення розгляду справи або про слухання справи без її участі не надав, причина неявки суду невідома. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. На підставі ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Як встановлено судом, позивач є братом [PERSON] , [INFO] . Факт родинного зв`язку підтверджується наданими свідоцтвами про їх народження, батьками в яких зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с.9,10). Дошлюбне прізвище [PERSON] сестра позивача змінила на [PERSON] при реєстрації шлюбу з [PERSON] (а.с.8). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується актовим записом про смерть №4356 від 14.10.2023 року, складеним Соборним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дніпрі (а.с.31-32). Згідно довідки ГУ ДМС у Дніпропетровській області від 18.11.2025 року, [PERSON] , [INFO] , 05.02.2021 року була знята з реєстрації за адресою: [ADDRESS] , та не момент смерті зареєстрованою ніде не значилась (а.с.72). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке складається з частки у праві спільної часткової власності на житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 24.12.2020 року державним нотаріусом Першої Нікопольської держнотконтори Ткачовою Л.П. (а.с.9). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За життя [PERSON] заповіту не склала, а тому спадкування відбувається за законом. Частина 2 ст. 1223 ЦК України передбачає, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідач [PERSON] , як син померлої, є спадкоємцем першої черги, але із заявою про прийняття спадщини після смерті матері до нотаріальної контори у встановлений законом строк не звернувся, в порядку ст. 1268 ЦК України спадщину також не прийняв. Спадкоємці, які б мали право на обов`язкову частку спадщини, судом не встановлені. Відповідно ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. [PERSON] , як спадкоємець другої черги, звернувся до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Журби Р.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті сестри, але постановою від 23.04.2025 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущений встановлений законом строк (а.с.12-13). Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, а тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. У пункті 24 (абз.6) постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Враховуючи всі встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає введення в Україні положення воєнного стану та активні бойові дії на території Нікопольської територіальної громади є безумовно поважними причинами пропуску строку звернення до нотаріальної контори за оформленням спадкових прав. На підставі викладеного, враховуючи поважність причин пропуску позивачем строку для звернення до нотаріальної контори, суд вважає за можливе позов задовольнити частково, визначивши [PERSON] додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: partial