Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-22 00:00:00

Заявник [PERSON] звернувся до Київського районного суду міста Одеси з заявою, за участі заінтересованої особи Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, про визнання фізичної особи [PERSON] , [INFO] , недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення її опікуном [PERSON] , яка надійшла до суду засобами поштового зв`язку 09 квітня 2025 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу за вказаною заявою розподілено судді Калініченко Л.В. Ухвалою суду від 10.04.2025 року вказану позовну заяву залишено без руху. 11.04.2025 року на виконання ухвали суду заявником надано заяву про усунення недоліків. Дослідивши подані до суду документи, суддею встановлено, що заява подана з додержанням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України, заявником виконані вимоги ухвали суду від 10.04.2025 року, підстави для залишення заяви без руху або відмови у відкритті провадження, визначених у ст. 185, 186 ЦПК України, відсутні. Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 15.04.2025 року вказану заяву, з урахуванням усунення недоліків до неї, прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку окремого провадження та призначено дату, час і місце розгляду справи складом суду у складі одного судді та двох присяжних. Одночасно вказаною ухвалою судді задоволено заяву [PERSON] та залучено до участі по справі №947/12952/25, адвоката особи, стосовно якої вирішується питання про визнання її недієздатною: [PERSON] , [INFO] , адреса місця реєстрації: [ADDRESS] . Доручено Південному міжрегіональному центру з надання безоплатної правничої допомоги (вул. Льва Толстого, 6, м. Одеса, 65023, код ЄДРПОУ - 38351628) призначити адвоката для надання ним безоплатної правничої допомоги у вигляді правничих послуг особі, відносно якого по цивільній справі №947/12952/25 вирішується питання про визнання її недієздатною: [PERSON] , [INFO] , адреса місця реєстрації: [ADDRESS] . 16.04.2025 року до Київського районного суду міста Одеси надійшло від заявника [PERSON] клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи. Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 21 травня 2025 року вказане клопотання задоволено та призначено по справі судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Одеської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України», на вирішення якої поставлені наступні питання: 1. Чи страждає [PERSON] , [INFO] , на психічну хворобу? 2. Чи розуміє [PERSON] , [INFO] , значення своїх дій та чи здатен ними керувати? Тієї ж дати, судом постановлено ухвалу суду якою провадження по справі на час проведення судово-психіатричної експертизи, зупинено. 22 жовтня 2025 року до Київського районного суду міста Одеси з Одеської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» надійшли матеріали цивільної справи №947/12952/25 разом з висновком судово-психіатричного експерта №556 від 08.08.2025 року. Тією ж датою 22 жовтня 2025 року, Київським районним судом міста Одеси постановлено ухвалу, якою провадження по справі поновлено та призначено дату, час і місце проведення судового засідання з повідомленням сторін по справі. 04 лютого 2026 року заявником надано до суду оригінал подання Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради від 03 лютого 2026 року за №К-2999 «Про доцільність призначення гр. [PERSON] , [INFO] , опікуном [PERSON] , [INFO] ». У судове засідання призначене на 12 лютого 2026 року з`явились: - представник заявника [PERSON] адвокат Копаньов О.В., який заявлені вимоги підтримав та просив суд задовольнити; - представника особи стосовно якої заявлені вимоги [PERSON] адвокат Риженко Д.О., який не заперечував проти задоволення заяви та зазначив, що задоволення заяви відповідає інтересам [PERSON] . Представник заінтересованої особи - Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради до судового засідання не з`явився. За наслідком розгляду даної справи, суд перейшовши до стадії ухвалення судового рішення та у відповідності до положень ч.1 ст. 244 ЦПК України відклав судове засідання до 23.02.2026 року о 14 год. 25 хв. для ухвалення та проголошення судового рішення. Про дату, час і місце судового засідання з проголошення судового засідання, учасники справи повідомлялись належним чином. Заслухавши пояснення представника заявника, представника особи стосовно якої заявлені вимоги, дослідивши та вивчивши усі документи наявні в матеріалах справи, суд вважає заяву підлягаючою до задоволення з наступних підстав. Згідно зі ст.30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до вимог ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України. Згідно з вимогами ч.3 ст. 296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Судом встановлено, що вимоги про визнання недієздатною фізичної особи [PERSON] , [INFO] , заявлені [PERSON] , [INFO] , громадянином України, паспорт громадянина України серії [NUMBER] , виданий 21 червня 2002 року Малиновським РВ ОМУ УМВС України в Одеській області, РНОКПП [NUMBER] . Заявник [PERSON] , [INFO] , є онуком [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 16 квітня 1998 року стосовно заявника та його батьків, а також свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 13 червня 1967 року стосовно матері заявника та її батьків. Також у відповідності до поданих до суду витягів з реєстру територіальної громади за №2025/002529265 від 21 лютого 2025 року та №2025/002528469 від 21 лютого 2025 року, виданих Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської ради вбачається, що [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , зареєстровані спільно за однією адресою: [ADDRESS] . Отже, на підставі викладеного вбачається, що з вимогами відносно [PERSON] , [INFO] , звернувся її онук [PERSON] , а відтак особа, яка у відповідності до вимог ч. 3 ст. 296 ЦПК України, має право на звернення до суду з цією заявою про визнання особи недієздатною. Судом встановлено, що згідно з висновком лікувально-консультативної комісії за №6 виданим 08.08.2024 року Комунальним некомерційним підприємством «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Одеської міської ради, [PERSON] , [INFO] , встановлено діагноз: судинна деменцію, ІХС дифузний кардіосклероз, СН ІІ А, енцефалопатія змішаного ґенезу (атеросклеротична, спонділогенна) ІІ ст., стадія субкомпенсації, розповсюджений остеохондроз хребта, за наслідком чого за висновком ВЛК [PERSON] потребує стороннього догляду, недієздатна до самообслуговування внаслідок когнітивних порушень. Також, 24.07.2024 року Комунальним некомерційним підприємством «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Одеської міської ради видано висновок №490 про наявність когнітивних порушень у громадян похилого віку, унаслідок яких вони потребують надання соціальної послуги з догляду на непрофесійні справи відносно [PERSON] , [INFO] , та рекомендовані соціальні послуги: отримання соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі від фізичної особи, догляду вдома. Приймаючи вищезазначені обставини, які свідчать про наявність розладу здоров`я [PERSON] , [INFO] , з метою належного визначення психічного стану [PERSON] , [INFO] , судом за клопотанням заявника ухвалою суду від 21 травня 2025 року призначено по справі судово-психіатричну експертизу. Згідно висновку судово-психіатричного експерта №556 від 08 серпня 2025 року, проведеного експертами Одеської філії судових експертів ДУ «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України», [PERSON] , [INFO] , страждає на хронічний, стійкий психічний розлад у вигляді: «Органічного розладу особистості та поведінки, сполученого генезу (судинний, дисметаболічний, віковий), з вираженим апатичним варіантом психоорганічного синдрому, із суттєвим зниженням когнітивних функцій, параноїдними включеннями, вираженим вестибуло-атактичним синдромом», (що відповідає діагностичним критеріям рубрики F07.9 за міжнародної класифікацією хвороб 10-го перегляду). Встановлено, що [PERSON] , [INFO] , за своїм психічним станом не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Статтею 102 ЦПК України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. (ст.110 ЦПК України). Оцінивши усі зібрані по справі докази, визнаючи вказаний висновок експертизи належним і допустимим доказом, який узгоджується з іншими належними і допустимими доказами наявними в матеріалах справи, суд вважає доведеним факт того, що [PERSON] , [INFO] , страждає психічним розладом, внаслідок чого вона не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, у зв`язку з чим наявні підстави для визнання останньої недієздатною. Відповідно до ч.1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Згідно зі ст. 55 ЦК України, опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових та майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. У відповідності до положень ч.1 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Статтею 63 ч. 4 ЦК України встановлено, що опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України, опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Відповідно до п.1.3 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства освіти України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26.05.1999 № 34/166/131/88, органами, які приймають рішення щодо опіки і піклування, є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі комітети міських, районних у містах, сільських, селищних рад. Згідно з нормами чинного законодавства та спеціальних нормативно-правових актів піка і піклування у всіх випадках встановлюється органами опіки та піклування (п.3.1 Правил опіки та піклування). Положення, відповідно до якого суд встановлює опіку у разі визнання особи недієздатною, пов`язані із розглядом справ окремого провадження та передбачені розділом ІV гл.2 ЦПК України, і при призначенні опікуна суд повинен враховувати висновок органів опіки та піклування. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20). Згідно висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 27.11.2024 року у справі № 341/1526/23, можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Тому за наявності висновку органу опіки та піклування про доцільність призначення опікуном певної особи суд зобов`язаний лише перевірити відповідність цього висновку вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, зокрема чи складений такий висновок на підставі документів, передбачених Правилами опіки та піклування. Водночас, при внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому питанні, та належним чином мотивувати своє подання про можливість призначення особи опікуном та, перш за все, необхідність такого. Вказаний висновок викладено Верховним Судом у постанові від 28.05.2025 року у справі № 641/7190/23. Як вже судом встановлено, заявник [PERSON] є онуком [PERSON] , [INFO] , які проживають спільно за однією адресою: [ADDRESS] . Дане питання розглядалося органом опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, за наслідком чого 03 лютого 2026 року видано подання за №К-2999 про доцільність призначення [PERSON] , опікуном [PERSON] , [INFO] . У поданні встановлено, що відповідно до висновку про стан здоров?я заявника [PERSON] за №1794 від 24 грудня 2025 року, виданого уповноваженими особами комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Одеської міської ради, [PERSON] , [INFO] , за станом здоров`я може бути опікуном. [PERSON] , [INFO] , відповідно до характеристики №239 від 20 грудня 2025 року, наданої органом самоорганізації населення комітету мікрорайону «Золотий Берег» в м. Одесі, за місцем проживання характеризується позитивно. Відповідно до повного витягу серії ФОВА-005385577 з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» Департаменту інформатизації Міністерства внутрішніх справ України, [PERSON] , [INFO] , на території України станом на 09 січня 2026 року є особою, стосовно якої відомості про притягнення до кримінальної відповідальності, наявності незнятої чи непогашеної судимості, розшуку, відсутні. У поданні зазначено інформацію про те, що під час розгляду зазначеного питання, до органу опіки та піклування звернулись з заявами наступні особи: - [PERSON] , [INFO] , яка є матір?ю гр. [PERSON] , [INFO] , та донькою [PERSON] , [INFO] , в якій повідомила, що не заперечує проти призначення [PERSON] , [INFO] , опікуном [PERSON] , [INFO] ; - [PERSON] , [INFO] , яка є сестрою [PERSON] , [INFO] , та онукою [PERSON] , [INFO] , в якій повідомила, що не заперечує проти призначення [PERSON] , [INFO] , опікуном [PERSON] , [INFO] ; - [PERSON] , [INFO] , яка є дружиною [PERSON] , [INFO] , в якій повідомила, що не заперечує проти призначення [PERSON] , [INFO] , опікуном [PERSON] , [INFO] . У поданні засвідчено, що з правами та обов?язками опікуна [PERSON] , [INFO] , ознайомлений. Зазначено, що інформація щодо наявності інших осіб, у тому числі родичів, які бажають бути призначеними опікуном [PERSON] , [INFO] , в Київській районній адміністрації Одеської міської ради відсутня. В судовому засіданні представник заявника підтвердив, що [PERSON] беззаперечне усвідомлення відповідальності прийнятого рішення, а також обізнаність про права, обов`язки та відповідальність опікуна. Відповідно до статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши усі докази наявні в матеріалах справи, суд вважає наявними підстави для визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатною та встановлення над неї опіки, призначивши заявника [PERSON] , її опікуном. Відповідно до ч. 6 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Враховуючи вид психічного захворювання, яким страждає [PERSON] , тривалість цього захворювання, суд вважає необхідним встановити строк дії рішення про визнання останньої недієздатною терміном в два роки. Згідно вимог ч. 2 ст. 299 ЦПК України, судові витрати по провадженню справи про визнання громадянина недієздатним, у тому числі з проведення судово-психіатричної експертизи, відносяться за рахунок держави. Верховний Суд у постанові від 14.12.2022 у справі №637/909/21, здійснюючи розширене тлумачення застосування частини другої статті 299 ЦПК України, дійшов до висновку, що на рахунок держави у справах окремого провадження про визнання фізичної особи недієздатною відносяться усі судові витрати - як судовий збір, так і витрати, пов`язані з розглядом справи, що узгоджується з правилом частини першої статті 133 ЦПК України. На підставі викладеного та

Outcome: approved