Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-17 00:00:00

ТОВ «Цикл Фінанс» звернулось до Березівського районного суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості. Позовна заява мотивована тим, що 30 квітня 2021 року між АТ «Банк Кредит Дніпро» та [PERSON] було укладено Кредитний договір № 220360000507693, який був підписаний у порядку, визначеному Законом України «Про електронну комерцію». Зазначає, що 28.05.2025 між АТ «Банк Кредит Дніпро» та ТОВ «Цикл Фінанс» було укладено Договір факторингу № 28/05/25, відповідно до якого до ТОВ «Цикл Фінанс» перейшло право грошової вимоги до відповідача за Кредитним договором № 220360000507693. Зауважує, що згідно Договору факторингу № 28/05/25, ТОВ «Цикл Фінанс» набуло права грошової вимоги до [PERSON] в сумі 117085,14 грн., з яких: 75537,93 грн. - заборгованість тілом кредиту; 1,31 грн. - сума заборгованості за відсотками; 41545,90 грн. заборгованість по комісії. На підставі наведеного, просить суд стягнути з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Цикл Фінанс» заборгованість за Кредитним договором № 220360000507693 в розмірі 117085,14 грн. та понесені судові витрати. Представник позивача у судове засідання не з`явився, при цьому в позовній заяві просить у випадку неявки представника позивача у судове засідання проводити розгляд даної справи без його участі за наявними у справі матеріалами, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та просить задовольнити у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином в розумінні вимог п.4.ч.8 ст. 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. Відповідач подав клопотання про застосування строку позовної давності до спірних правовідносин. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку. Як вбачається з матеріалів справи, 30 квітня 2021 року між АТ «Банк Кредит Дніпро» та [PERSON] було укладено Кредитний договір № 220360000507693, який був підписаний у порядку, визначеному Законом України «Про електронну комерцію». 28.05.2025 між АТ «Банк Кредит Дніпро» та ТОВ «Цикл Фінанс» було укладено Договір факторингу №28/05/25, відповідно до якого до ТОВ «Цикл Фінанс» перейшло право грошової вимоги до відповідача за Кредитним договором № 22030000547875. Відповідно до Договору факторингу № 28/05/25, ТОВ «Цикл Фінанс» набуло права грошової вимоги до [PERSON] в сумі 117085,14 грн., з яких: 75537,93 грн. - заборгованість тілом кредиту; 1,31 грн. - сума заборгованості за відсотками; 41545,90 грн. заборгованість по комісії. Отже, ТОВ «Цикл Фінанс», набувши статусу нового кредитора, отримало право пред`явлення вимоги до [PERSON] щодо погашення наявної в нього заборгованості в розмірі 117085,14 грн., що повністю узгоджується з положеннями ст. 514 ЦК України. Згідно з ч. 1ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплачувати проценти. Із ст. 1050 ЦК України вбачається, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то, в разі прострочення повернення чергової частини, позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 ЦК України. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України. Згідно зст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] умови взятих на себе кредитних зобов`язань не виконала, що виявилося у неповернення кредитних коштів, що стало наслідком звернення Товариства з обмеженою відповідальністю «Цикл Фінанс», в якості нового кредитора, до суду за захистом своїх прав та інтересів. Посилання відповідача на пропуск позивачем строку позовної давності є необґрунтованими. ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» звернулось до суду із позовом 05.12.2025 року. У відповідності до статті 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Постановою Кабінету Міністрів України від 11березня 2020року №211«Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19,спричиненої коронавірусомSARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Строк карантину неодноразово продовжувався. Законом України №530-ІХвід 17 березня 2020року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби(COVID-19)» введення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, віднесено до форс-мажорних обставин (частина друга статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати»). Законом України від 30 березня 2020року №540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (набрав чинності 02.04.2020р.) розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257,258,362,559,681,728,786,1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023р.№ 651відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Таким чином, у період 02.04.2020 р. до 30.06.2023 р. строк передбачений ст. 257 ЦК України був продовжений. Крім того, відповідно до пункту 19 перехідних положень Цивільного кодексу України (який діяв до 04.09.2025) у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану вУкраїні"від 24лютого 2022року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Таким чином, строк позовної давності позивачем пропущено не було. У відповідності до ч. 1ст. 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Згідно ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Зважаючи на те, що строк виконання зобов`язання настав, доказів повернення боргу станом на день розгляду справи відповідачем не надано, як і не надано будь-яких інших доказів у підтвердження відсутності обов`язку зі сплати заявленої заборгованості за Кредитним договором № 22030000547875 від 30.04.2021, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги про стягнення з [PERSON] заявленої заборгованості є обґрунтованими і підлягають до задоволення. На підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача необхідно стягнути в користь ТОВ «Цикл Фінанс» судові витрати у сумі 2 422.4 гривень судового збору. Також, відповідно до ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження понесених витрат суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). З оглянутих Договору №43453613 про надання правової допомоги від 02.01.2025 та акту про підтвердження факту надання правничої допомоги №22036000507693 від 28.10.2025 судом встановлено, що позивач надав представнику за надані послуги 3 000 гривень. З огляду на викладене вище, суд дійшов до висновку, що позивачем обґрунтовано належними доказами заявлену суму витрат на правову допомогу, тому така вимога підлягає до задоволення. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved