Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-22 00:00:00

в листопаді 2025 позивач звернулася до суду із позовом до відповідача, в якому просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном у два місяці. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що після смерті матері відкрилася спадщина до складу якої входить нерухоме майно. Позивач є спадкоємцем за заповітом. На дату смерті матері разом з нею не проживала та не була зареєстрована. У травні 2025 року позивач звернулася до Вознесенської державної нотаріальної контори з питання оформлення спадщини після смерті матері, однак отримала відмову, у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для подання відповідної заяви. Строк був пропущений у зв`язку з поважними причинами: Вознесенський район знаходився в зоні бойових дій, державні реєстри не працювали, Вознесенська державна нотаріальна контора працювала з обмеженнями. Враховуючи вищезазначене, позивач звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 21 листопада 2025 року відкрито провадження по справі та справа призначена до підготовчого судового засідання в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 30 січня 2026 року закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду. Позивач [PERSON] в судове засідання надала заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі, позов підтримує та просить його задовольнити. Представник відповідача на адресу суду надіслав заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі за наявними в справі матеріалами. Оскільки матеріали справи містять всі необхідні відомості про права та взаємовідносини сторін, а тому суд вважав можливим проводити розгляд справи без участі осіб, що не з`явилися в судове засідання. Дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог. [INFO] в м. Вознесенську Миколаївської області померла [PERSON] (копія свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , видане 20 жовтня 2021 року. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить нерухоме майно житловий будинок. Позивачка [PERSON] є спадкоємицею за законом згідно ст..1261 ЦК України, як дочка спадкодавці. (свідоцтво про народження - а.с. 14) 25 листопада 2025 року за вих.№1610/01-09 Вознесенською державною нотаріальною конторою на ім`я [PERSON] надано роз`яснення щодо оформлення спадкових прав після смерті матері [PERSON] , відповідно до яких вона є спадкоємцем за законом першої черги, однак нею пропущено строк, встановлений ст..1270 ЦК України для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини. Згідно витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №83373360 від 25.11.2025 року інформація у Спадковому реєстрі стосовно [PERSON] , яка померла [INFO] відсутня. Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків(спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270, ч.ч.1,2 ст.1220 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24) виснувала, що за конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому, строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався. Територія Вознесенського району Миколаївської області, на території якої знаходиться Вознесенська державна нотаріальна контора та розташоване спадкове майно, зареєстрований спадкодавець [PERSON] , входила до територій на якій велися бойові дії з 06.03.2022 року по 11.11.2022 рік. (Перелік територій на який ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окуповані РФ, затверджений Наказом Міністерства розвитку громад та територій України 28.02.2025 року №376). Відповідно до ст.ст.3,8,9 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави, а чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, те, що відповідач не має заперечень щодо задоволення позову, суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON] , тому її вимоги є доведеними, обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved