Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за договором про надання банківських послуг «Мonobank» від 17.04.2024 у розмірі 40858,63 грн станом на 04.06.2025, в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 26607,15 грн, заборгованість за пенею 5617,28 грн, заборгованість за порушення грошового зобов`язання 8634,20 грн; стягнути судові витрати з оплати судового збору. В обґрунтування вимог вказано, що 17.04.2024 [PERSON] встановила мобільний додаток monobank. Відповідно до п. 1 розділу 1 «Терміни та визначення» Умов обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал банк», мобільний додаток мonobank - сервіс банку, що дозволяє надавати клієнтові банківські послуги через смартфон за допомогою мобільного додатку. «Мonobank» - це мобільний банк, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Особливістю проекту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Онбординг - встановлення ділових відносин з клієнтом, починаючи з травня 2020 року відбувається в тому числі дистанційно шляхом:відеоверифікації працівником банку дистанційно; ДІЯ шерінг на точці дистанційно та селфі клієнта; спрощена процедура через бюро кредитних історій, селфі клієнта та селфі клієнта з паспортом.Пройти віддалену ідентифікацію можна за такими документами: id карта та РНОКПП (за наявності); паспорт у формі книжечки та РНОКПП (за наявності); закордонний паспорт та РНОКПП; посвідки на постійне проживання (для іноземних громадян) та РНОКПП (за наявності). Пройшовши реєстрацію, одним із вищезазначених шляхів та надавши один із пакетів документів відповідач підписала анкету-заяву клієнта до договору про надання банківських послуг «Мonobank» шляхом застосування цифрового власноручного підпису.Положеннями анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів (мonobank/universal bank), таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/terms та тарифами, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/rаtеs, складають договір про надання банківських послуг. На підставі укладеного договору відповідач отримала кредит у розмірі 20000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . Як стверджує позивач, АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі та надав відповідачу можливість користуватися кредитними коштами в межах встановленого ліміту. Відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору. Станом на 27.01.2025 у відповідача прострочення зобов`язання зі сплати щомісячного мінімального платежу за договором сягнуло понад 90 днів та на підставі положення п.п. 5.17 п. 5 Розділу ІІ Умов, відбулося істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою, у зв`язку з чим банк направив повідомлення про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості, яке залишилася без реагування з боку відповідача. У зв`язку з порушенням [PERSON] взятих на себе кредитних зобов`язань, станом на 04.06.2025 утворилася заборгованість у розмірі 40858,63 грн, в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 26607,15 грн, заборгованість за пенею 5617,28 грн, заборгованість за порушення грошового зобов`язання 8634,20 грн. Посилаючись на зазначене, позивач просить стягнути з відповідача заборгованості за кредитним договором та судові витрати. Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 16.10.2025 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження та визначено сторонам строк для подачі заяв по суті справи. Інших заяв по суті справи до суду не надійшло. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, до позовної заяви представник позивача Мєшнік К.І. долучив заяву про розгляд справи без участі представника АТ «Універсал банк». Відповідач у судові засідання не з`явилась, щодо дати, часу та місця розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки не повідомила. Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку. Відповідно до частин першої, другої статті 207 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (у даному випадку АТ «Універсал Банк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, то вони повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Судом встановлено, що [PERSON] звернулась до АТ «Універсал Банк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, у якій погодилась, що підписана анкета-заява разом з умовами і правилами обслуговування в АТ «Універсал банк», таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту, тарифами, складає договір про надання банківських послуг, просила відкрити на її ім`я поточний рахунок [NUMBER] та встановити кредитний ліміт на суму, вказану у мобільному додатку. У разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватись процентна ставка 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом (а.с. 12). З довідки АТ «Універсал Банк» від 04.06.2025 про наявність рахунку, вбачається, що [PERSON] видано картку № [NUMBER] , рахунок [NUMBER] , активна до 05/28 (а.с. 19). Довідкою від 04.06.2025 про розмір встановленого ліміту підтверджується, що 17.04.2024 [PERSON] , за договором про надання банківських послуг «Мonobank» від 17.04.2024 за карткою № [NUMBER] встановлено кредитний ліміт у сумі 20000,00 грн (а.с. 20). Відповідно до виписки про рух коштів за період з 17.04.2024 по 04.06.2025 по картці № [NUMBER] , рахунок [NUMBER] , відкритого на ім`я [PERSON] , на вказаному рахунку станом на 17.04.2024 встановлено кредитний ліміт у розмірі 20000,00 грн, та відповідач регулярно використовувала кошти на рахунку шляхом їх перерахування на інші рахунки та оплати послуг. Також з рахунку [PERSON] здійснювалось відрахування коштів на погашення відсотків за користування кредитом та штрафу/пені (а.с. 11). Із доданого до позовної заяви розрахунку заборгованості за договором №б/н від 17.04.2024, укладеного між Універсал Банк та [PERSON] , вбачається, що станом на 04.06.2025за відповідачем рахується заборгованість на загальну суму 40858,63 грн, в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 26607,15 грн, заборгованість за пенею 5617,28 грн, заборгованість за порушення грошового зобов`язання 8634,20 грн (а.с. 8-9). Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Закріпивши принцип змагальності сторін, гарантує сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, рівні процесуальні можливості з метою захисту їхніх порушених, оспорюваних чи невизнаних прав та законних інтересів, зокрема й щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Відповідно до цієї норми кожна сторона та інша особа, яка бере участь у справі, повинна довести суду ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а у випадку неможливості стороною подати докази з поважних причин, суд сприяє особі в їх витребуванні, тим самим сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи (ч.1 ст.84 ЦПК України). Згідно з частиною шостою статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з позовною заявою, до стягнення з відповідача у справі позивачем заявлено заборгованість, до складу якої входить, зокрема, загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 26607,15 грн. Як зазначалося вище, з довідки АТ «Універсал банк» вбачається, що відповідачу відкрито поточний рахунок [NUMBER] та розмір встановленого кредитного ліміту станом на 17.04.2024 становить 20000,00 грн, що також підтверджується випискою про рух коштів по картці, однак згідно з позовною заявою, до стягнення з відповідача у справі позивачем заявлено заборгованість у розмірі 26607,15 грн, що становить загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (за тілом кредиту). Разом з тим, доказів того, що кредитний ліміт на рахунку відповідача був збільшений до 26607,15 грн позивачем до позову не долучено. З урахуванням викладеного, суд вважає, що наданими позивачем доказами в обґрунтування заявлених позовних вимог підтверджено наявність заборгованості за тілом кредиту у сумі 20000,00 грн, що підтверджено належними доказами. Водночас збільшення заборгованості за тілом кредиту до 26607,15 грн за максимального кредитного ліміту 20000,00 грн у позові не обґрунтовано та в цій частині позов належними доказами не підтверджено. Крім того, до складу заборгованості, яка заявлена до стягнення з відповідача, входить також заборгованість за порушення грошового зобов`язання у сумі 8634,20 грн та заборгованість за пенею у сумі 5617,28 грн. Разом з тим, в анкеті-заяві до договору про надання банківських послуг, яка підписана [PERSON] , сторонами не погоджувалось сплату заборгованості за порушення грошового зобов`язання та пені, розміру та порядку нарахування таких платежів. У вищезазначеній анкеті-заяві сторони погодили, що у разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватись процентна ставка 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом, однак вимог про стягнення заборгованості за відсотками позовна заява не містить, згідно з розрахунком заборгованості на залишок поточної заборгованості за кредитом відсотки не нараховані. У розрахунку заборгованості міститься нарахування відсотків за порушення грошового зобов`язання, однак, яке вже зазначалось,сторонами не погоджувалось сплату таких платежів, їх розміру та порядку нарахування. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в частині заборгованості за порушення грошового зобов`язання та пені, їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку заборгованості за договором від 17.04.2024, посилався на Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал банк», як невід`ємні частини кредитного договору. До позовної заяви представник позивача долучив Умови і правила обслуговування в АТ «Універсал банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів мonobank/universal bank. При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме надані Умови і правила обслуговування в АТ «Універсал банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів мonobank/universal bank розуміла відповідач та ознайомилась і погодилась з ними, підписуючи анкету-заяву про приєднання до договору про надання банківських послуг, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема, й щодо сплати заборгованості за порушення грошового зобов`язання та пені, зокрема, саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви, розмірах і порядках нарахування. Крім того, роздруківка із сайту позивача не може бути належним доказом, оскільки зміст цього документа повністю залежить від волевиявлення і дій лише однієї сторони (банку), яка може вносити відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови і правила обслуговування в АТ «Універсал банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів мonobank/universal bank, відсутність в анкеті-заяві домовленості сторін про сплату заборгованості за порушення грошового зобов`язання та пені, надані банком Умови і правила обслуговування в АТ «Універсал банк», тарифи та паспорт споживчого кредиту, не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. При цьому, згідно з частиною шостою статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Надані позивачем Умови і правила обслуговування в АТ «Універсал банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів мonobank/universal bank, не можна вважати складовою кредитного договору, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Наведена правова позиція сформульована Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03.07.2019 (справа №342/180/17), яка, в силу положень частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», підлягає врахуванню усіма іншими судами при застосуванні таких норм права. Крім того, згідно з ч.3 ст. 549 ЦК України, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. 24.02.2022 Указом Президента України №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.05.2022 строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та діє на теперешній час. Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану", внесено зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України, якими Розділ доповнено пунктом 18 такого змісту: У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Позивачем не було враховано вищевказані перехідні положення ЦК України та протиправно нараховано пеню у сумі 5617,28 грн. За таких обставин, відсутні правові підстави для стягнення з відповідача заборгованості за порушення грошового зобов`язання у сумі 8634,20 грн та заборгованості за пенею у сумі 5617,28 грн, тому такі вимоги позову задоволенню не підлягають. Враховуючи, що відповідач в добровільному порядку не повернула фактично отримані та використані надані позивачем грошові кошти, що свідчить про порушення прав позивача, суд вважає за можливе стягнути з відповідача фактично отримані грошові кошти (заборгованість за кредитом) в сумі 20000,00 грн. В решті заявлених позовних вимог слід відмовити у зв`язку з їх недоведеністю. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial