Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-16 00:00:00

07.03.2024 року адвокат Вичіков В.В., діючи в інтересах [PERSON] , звернувся до Ірпінського міського суду Київської області із вказаним позовом в якому просив визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили. В обґрунтування позову вказано, що 04.09.2019 року [PERSON] , [INFO] , склала заповіт, яким у випадку її смерті все своє майно заповіла [PERSON] , [INFO] . [INFO] [PERSON] померла та після її смерті відкрилась спадщина до складу якої входить: земельна ділянка площею 0,189 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку та господарських будівель, розташована в с. Синяк Вишгородського району Київської області, земельна ділянка площею 1,1799 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Синяківської сільської ради Вишгородського району Київської області та квартиру [ADDRESS] . Шестимісячний строк для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] сплив 23.04.2022 року. Позивачка вказує, що оскільки на території Київської області у лютому-квітні 2022 року велись бойові дії, що є загальновідомим фактом і не потребує доведення, з початку березня 2022 року вона, з метою забезпечення власної безпеки та безпеки членів сім`ї, виїхала за кордон до Чеської Республіки та повернулась до України вона тільки 09.06.2022 року. Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 14.08.2025 року позовну заяву [PERSON] направлено за підсудністю до Вишгородського районного суду Київської області. Матеріали справи надійшли до Вишгородського районного суду Київської області 15.09.2025 року. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від17.09.2025 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 25.11.2025 року витребувано у Вишгородської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи до майна померлої [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 20.01.2026 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, при цьому до суду від позивача надійшла заява в якій розгляд справи просить проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, поважності причин неявки не повідомив, із заявами та/або клопотаннями, зокрема щодо відкладення судового засідання, до суду не звертався, правом надати відзив на позовну заяву не скористались. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Встановлено, що 04.09.2019 року [PERSON] , [INFO] , склала заповіт, яким діючи добровільно і перебуваючи в здоровому глузді та ясній пам`яті, розуміючи значення своїх дій, попередньо ознайомлена з приписами цивільного законодавства, на випадок своєї смерті все своє майно де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона буде мати право за законом заповіла [PERSON] , [INFO] . Вказаний заповіт посвідчений секретарем виконкому Синяківської сільської ради Вишгородського району Київської області та зареєстровано у книзі для реєстрації заповітів за №13. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 28.10.2021 року. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй спадкове майно, а саме на: земельну ділянку площею 0,189 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку та господарських будівель, розташована в с. Синяк Вишгородського району Київської області, яка належала [PERSON] на підставі державного акту на право власності на землю серії ІІ-КВ №097087; земельну ділянку площею 1,1799 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Синяківської сільської ради Вишгородського району Київської області, яка належала [PERSON] на підставі державного акту на право власності на землю серії ІІ-КВ №072228; квартиру [ADDRESS] , яка належала [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 21.09.1995 року. З листа Вишгородської державної нотаріальної контори №147/01-16 від 09.12.2025 року вбачається, що спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не заводилась. У своїй позовній заяві позивач вказала, що оскільки на території Київської області у лютому-квітні 2022 року велись бойові дії, що є загальновідомим фактом і не потребує доведення, з початку березня 2022 року вона, з метою забезпечення власної безпеки та безпеки членів сім`ї, виїхала за кордон до Чеської Республіки та повернулась до України вона тільки 09.06.2022 року на підтвердження чого долучила до матеріалів справи копію листа в.о. начальника Головного центру обробки спеціальної інформації державної прикордонної служби України та копію візи у закордонному паспорті позивача. Відповідно до ст. 1216 ЦК У країни спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч. 2 ст. 1220 цього Кодексу часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Зі справи встановлено, що у встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки на території Київської області у лютому-квітні 2022 року велись бойові дії та з початку березня 2022 року вона, з метою забезпечення власної безпеки та безпеки членів сім`ї, виїхала за кордон до Чеської Республіки та повернулась до України вона тільки 09.06.2022 року. Враховуючи встановлені судом обставини справи, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, беручи до уваги положення законодавства України, суд приходить до висновку про задоволення позову, а тому слід визначити [PERSON] додатковий трьохмісячний строк з дня набрання рішенням законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved