Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-11 00:00:00

13.01.2026 року до суду надійшла вищевказана позовна заява заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури Кермана С. від 31.12.2025 року, в якій представник позивача просить: стягнути з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , на користь держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів (риби) у розмірі 105094 (сто п`ять тисяч дев`яносто чотири) гривні, які зарахувати на рахунок Летичівської селищної ради - код ЄДРПОУ 04404548, одержувач коштів - ГУК у Хмел.обл/Летичів. стг/24062100, код отримувача 37971775, банк отримувача UA 988999980333199331000022663, код класифікації доходів бюджету 24062100 - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; стягнути з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , на користь Хмельницької обласної прокуратури (Хмельницька обласна прокуратура, код ЄДРПОУ 02911102, Держказначейська служба України, м.Київ, МФО 820172, р/р UA188201720343120002000002814, суму сплаченого судового збору у розмірі 3028 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача посилається на те, що Хмельницькою обласною прокуратурою при виконанні повноважень виявлено факт порушення інтересів держави в частині повноти вжитих заходів до стягнення шкоди заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів, зокрема встановлено, що 26.12.2024 року близько 11 год. 00 хв. на річці Південний Буг поблизу селища Летичів, Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області, [PERSON] здійснював незаконний вилов водних біоресурсів забороненим методом лову багрінням, спінінгом з «драчом», при цьому виловив: короп 2 шт., карась - 18 шт., судак - 17 шт., лящ 5 шт., загальною вагою 5,800 кг, чим своїми діями порушив вимоги ч. 1 ст. 27, абз. З, 4 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. п. 4 п. 1, п. п. 1 п. 2 розділу IV Правил любительського рибальства та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП - грубо порушив правила рибальства. 26.12.2024 року відносно [PERSON] складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення №000227 за ч.4 ст.85 КУпАП. Фактичні обставини вчинення вказаного правопорушення [PERSON] встановлені постановою Летичівського районного суду Хмельницької області від 10.02.2025 року у справі №678/173/25 за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення серії ХМ №000227 від 26.12.2024 року з додатками до нього. Цією ж постановою [PERSON] було визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП. При цьому, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення [PERSON] свою вину визнав повністю. Вказана постанова не оскаржувалася [PERSON] та 20.02.2025 року набрала законної сили. При цьому, причетність [PERSON] до вчинення вказаного вище правопорушення, окрім обставин, встановлених постановою суду у справі про адміністративне правопорушення, що набрала законної сили, доводиться іншими доказами, а саме документами долученими до даної позовної заяви. 28.03.2025 року листом №1-9-17/360-25 Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області проінформовано [PERSON] про необхідність відшкодування шкоди заподіяної рибному господарству України, внаслідок вчинення вказаного правопорушення, в сумі 105094 грн. Цим же листом проінформовано останнього про порядок відшкодування шкоди, надано реквізити для її відшкодування та повідомлено, що у разі невиконання зобов`язання щодо добровільного відшкодування завданих збитків Управління звернеться до суду із цивільним позовом. При цьому, про наявність невідшкодованої шкоди, заподіяної рибному господарству України, внаслідок вчинення вказаного правопорушення, [PERSON] було відомо задовго до скерування вказаного вище листа, оскільки така шкода зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення серії ХМ №000227 від 26.12.2024 року. Проте, згідно інформації Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, така шкода в добровільному порядку не відшкодована. Відповідно до інформації Летичівської селищної ради №4852 від 28.11.2025 року кошти від [PERSON] внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів в сумі 105094 грн., на рахунок спеціального фонду бюджету селищної ради, не надходили. Таким чином, питання про стягнення з порушника вищевказаних збитків дотепер не вирішено. Спричинення [PERSON] шкоди, заподіяної рибному господарству України в сумі 105094 грн., підтверджується розрахунком серії ХМ №227 від 26.12.2024 року, проведеного Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області. На даний час шкода, завдана навколишньому природному середовищу [PERSON] в сумі 105094 грн., в добровільному порядку не відшкодована, що підтверджується листами Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області №1-9-9/1104-25 від 01.12.2025 року та Летичівської селищної ради №4852від 28.11.2025 року, тому вона підлягає стягненню в примусовому порядку. Хмельницькою обласною прокуратурою листом №12-526вих-25 від 21.11.2025 року витребувано із Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області інформацію про стан відшкодування завданих [PERSON] збитків, а також копії матеріалів зібраних під час фіксації та оформленні протоколу про адміністративне правопорушення. У відповідь на вказаний лист надійшла інформація №1-9-9/1104-25 від 01.12.2025 року в якій Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області просить звернутись із відповідним позовом про відшкодування [PERSON] шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів. При цьому, аналізуючи надані матеріали встановлено, що факт спричинення [PERSON] шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів мав місце ще 26.12.2024 року, а досудове врегулювання спору із останнім проведено ще 28.03.2025 року, тобто після скерування листа про необхідність відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству за №1-9-17/360-25 про який вказано вище. Окрім цього, Хмельницькою обласною прокуратурою надіслано повідомлення до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області та Летичівської селищної ради про намір здійснювати представництво інтересів держави щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу у сумі 105094 грн., внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів Кашперським Ю.П. Враховуючи всі обґрунтування та правові підстави на які представник позивача посилається у поданій позовній заяві, просить суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. 13.01.2026 року ухвалою Летичівського районного суду Хмельницької області позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження про проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. У судовому засіданні представник позивача прокурор Летичівської окружної прокуратури Косідло С.М. позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судовому зсіданні заявлені позовні вимоги визнає в повному обсязі та не заперечує щодо їх задоволення. Представник Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, та представник Летичівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області будучи повідомленими належним чином у судове засідання не з`явились, бузяких заяв або клопотань від них на адресу суду не находило. Суд, заслухавши думку та пояснення учасників процесу, повно та всебічно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши та дослідивши письмові докази у справі, які мають значення для її розгляду, приходить до висновку що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Ст.6 Конституції України встановлено, що забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Відповідно до ст.13 Конституції України, ст.324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Ст.66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст.13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Згідно з п.«б» ч.1 ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обовєязкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Ч.1 ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», встановлено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами. Ст.27 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно р.IV Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022 року , забороняється добування (вилов) такими знаряддями: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів. Відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу. Ч.ч.1, 4, 5 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені у статті 1166 ЦК України. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Судом встановлено, що 26.12.2024 року близько 11 год. 00 хв. на річці Південний Буг поблизу селища Летичів, Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області [PERSON] здійснював незаконний вилов водних біоресурсів забороненим методом лову багрінням, спінінгом з драчом, при цьому виловив: короп 2 шт., карась - 18 шт., судак - 17 шт., лящ 5 шт., загальною вагою 5,800 кг., чим своїми діями порушив вимоги ч. 1 ст. 27, абз. 3, 4 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п.п.4 п.1, п.п.1 п.2 розділу IV Правил любительського рибальства та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП - грубо порушив правила рибальства. Відповідно до постанови Летичівського районного суду Хмельницької області від 10.02.2025 року (ЄУН справ №678/173/25 провадження №3-678-87/25) [PERSON] було визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, та на підставі ст.22 КУпАП звільнено його від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням, з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів, а провадження у справі закрито, конфіскувано знаряддя і засоби вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника [PERSON] два драчі (бирки: ХМ 0025101, ХМ 0025102), які зберігаються на складі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль), рРоз`яснено Управлінню державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) можливість вирішення питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, в порядку цивільного судочинства. Вказана постанова суду від 10.02.2025 року набрала законної сили 20.02.2025 року. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. З наведеного вбачається, що преюдиційне значення у разі набрання законної сили постанови суду у справі про адміністративне правопорушення мають лише дві обставини, встановлені в такій постанові, а саме чи мало місце правопорушення та чи вчинено воно особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. Згідно розрахунку 26.12.2024 року проведеного Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області (на даний час - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області) встановлено, що [PERSON] завдав шкоди навколишньому природному середовищу, а саме рибному господарству у сумі 105094 грн. Згідно постанови Кабінету Міністрів України №1042 від 29.09.2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» проведено розрахунок розміру шкоди, завданої рибному господарству, незаконним виловом риби [PERSON] відповідно до якого загальна сума заподіяної шкоди складає 105094 грн. На даний час шкода, завдана навколишньому природному середовищу [PERSON] в сумі 105094 грн. в добровільному порядку не відшкодована, що підтверджується листами Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області №1-9-9/1104-25 від 01.12.2025 року та Летичівської селищної ради №4852від 28.11.2025 року, а тому вона підлягає стягненню в примусовому порядку з [PERSON] . Внаслідок порушення відповідачем [PERSON] правил рибальства, а саме здійснення вилову риби забороненим знаряддям лову, останнім заподіяно майнову шкоду рибному господарству у розмірі 105094 грн., яка підлягає стягненню відповідно ст.1166 ЦК України на користь позивача, а тому позов прокурора підлягає задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В зв`язку з тим, що позовні вимоги задовольняються в повному обсязі, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню вся сума сплаченого судового збору у розмірі 3028 грн. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved