Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-11 00:00:00

Позивач, в особі своєї представниці звернувся до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] помер [PERSON] , який доводиться йому рідним дядьком. Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме: квартира [ADDRESS] . На день смерті дядька, він у шлюбі не перебував, дітей не мав. Таким чином, у відповідності до ч.1 ст.1266 ЦК України, спадкоємцями за правом представлення є племінники померлого, а саме: позивач [PERSON] та 3-особа: [PERSON] .. Позивач звернувся 05.07.2024 до Приватного нотаріуса КМНО Посипако А.А. з заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для подачі відповідної заяви. Позивач вказав, що він пропустив вказаний строк, оскільки дядько мешкав у Сполучених Штатах Америки, останнім часом вони практично не спілкувались. Вони підтримували зв`язок через матір позивача, однак у грудні 2021 мати померла, після цього деякий час спілкування між ними було досить тісним, однак через проживання у різних часових поясах, різниця становила 7 годин, спілкування виявилось неможливим і загалом було втрачено. Про смерть дядька позивач дізнався через єврейську спільноту у травні 2024 року і одразу подав заяву про прийняття спадщини. Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (зі змінами) було призупинено перебіг строку прийняття спадщини на час його дії, однак з часом дане положення було кардинально змінено, у зв`язку з чим позивач був змушений звернутися до суду з вище зазначеним позовом у якому просить визначити додатковий строк терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті дядька [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 20.06.2025 року було відкрите провадження у справі та призначено до розгляду в підготовчому засіданні. 12.03.2025 на адресу суду від сторони відповідача Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву відповідно до якого сторона відповідача просить суд ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства з урахуванням того, що подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно і спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в жодному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини, а тому просили суд ухвалити рішення у відповідності до вимог чинного законодавства. 23.07.2025 року на адресу суду надійшли додаткові пояснення від 3-особи: [PERSON] , який зауважив суду, що він не прийняв спадщину після смерті їх з позивачем дядька [PERSON] у визначений законом шестимісячний строк. Після спливу вказаного строку, він звертався до приватного нотаріуса, однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Таким чином він спадщину після смерті дядька не прийняв. Крім того, [PERSON] зазначив, що на даний час він не претендує на спадкове майно, не має наміру приймати спадщину та просить суд задовольнити вимоги позивача. Ухвалою суду від 04.09.2025 року було задоволено клопотання представниці позивача та витребувано від Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Посипанко Анжели Анатоліївни належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи № 11/2023 (реєстраційний номер у спадковому реєстрі - 72651506), після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Згідно ухвали суду, постановленої шляхом внесення до протоколу судового засідання від 04.09.2025 було закрито підготовчий розгляд справи та призначено справу до судового розгляду. На виконання вимог ухвали суду 28.10.2025 року надійшли витребувані матеріали спадкової справи № 11/2023 (реєстраційний номер у спадковому реєстрі - 72651506), після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Згідно ухвали суду від 04.12.2025 було витребувано від Голосіївського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України належним чином засвідчену копію актового запису про народження [PERSON] , [INFO] . 23.12.2025 на адресу суду надійшла витребувана копія актового запису про народження [PERSON] , [INFO] . У судове засідання 12.02.2026 сторони та їх представники не з`явились, про розгляд справи повідомлені судом належним чином. Представниця Київської міської ради у відзиві на позов зазначила про розгляд справи у відсутності їх представника. 3-особа: [PERSON] у поданій на адресу суду заяві, просив про розгляд справи у його відсутності. Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи. Суд повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач є рідним племінником [PERSON] , який помер [INFO] , що підтверджується копіями свідоцтв про народження позивача, померлої матері позивача та витягом з актового запису про народження самого померлого. Згідно із копією свідоцтва про смерть у віці 59 років, [INFO] [PERSON] помер. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS] , яка належала на праві власності спадкодавцю. Відповідно до копії дублікату Договору купівлі-продажу квартири від 19.04.1993 року посвідченого державним нотаріусом Малюгою О.А. Ватутінська районна державна адміністрація м.Києва та громадянин [PERSON] уклали вказаний договір про продаж квартири [ADDRESS] та [PERSON] набув право власності на вказану квартиру, про що зроблено відповідну реєстраційну дію. Як вбачається з копії свідоцтва про смерть [PERSON] , останній проживав 1 РЕПТОН ПЛЕЙС, ДВЕРІ 1011, ВОТЕРТАУН, МАССАЧУСЕТС. Повідомлень про смерть особи від уповноважених органів на ім`я позивача, або ж інших родичів, не надходило. В обґрунтування вимог позовної заяви позивач посилається на те, що будучи він звернувся до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Посипанко Анжели Анатоліївниз метою прийняття спадщини за законом відносно майна свого дядька, однак отримав відмову нотаріуса мотивовану тим, що пропущено термін для прийняття спадщини. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із вимогами ст.ст. 1220, 1221 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 ЦК України). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. За приписами ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу. Згідно із вимогами ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Разом з тим, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Так, позивач обґрунтовує причину пропущення строку звернення із заявою про прийняття спадщини тим, що дядько проживав на іншому континенті, спілкування відбувалось переважно через матір позивача, а після її смерті воно перервалось. Інших родичів в США, які б могли повідомити про смерть дядька, він не мав. Померлий, за життя, родини теж не мав, яка б могла повідомити про його смерть. В подальшому з початком повномасштабного вторгнення та активних бойових дій, позивач через сторонніх осіб тільки в травні 2024 року зміг дізнатись про смерть дядька і в подальшому знадобився тривалий час для отримання відповідних документів, тобто строк був ним пропущений у зв`язку з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які не дали йому можливості своєчасно скористатися своїм правом спадкоємця та звернутися своєчасно із відповідною заявою до нотаріальної контори. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, а відтак приходить до висновку про можливість визначення позивачу додаткового строку для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті дядька [PERSON] , який помер [INFO] , терміном у три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved