Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-09 00:00:00

Конотопська окружна прокуратура в інтересах держави звернулася до суду з вказаним позовом, який мотивує тим, що під час вирішення питання щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом вивчення стану відшкодування збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу встановлено, що [PERSON] не сплачено шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову риби, а саме: із застосуванням заборонених знарядь лову, у період нересту, добування риби у сумі 87 899 грн. Після залучення у справі співвідповідача [PERSON] , Конотопська окружна прокуратура уточнила свої позовні вимоги та просила суд стягнути в солідарному порядку з [PERSON] та [PERSON] шкоду в розмірі 87 899 грн. 00 коп., заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Свої позовні вимоги обгрунтовує тим, що 26.04.2023 року [PERSON] спільно з [PERSON] на місцевому ставку на околиці с.Божок Конотопського району Сумської області, із застосуванням заборонених знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих матеріалів - сіток рибальських, у період нересту, здійснив добування 55 живих рибних біоресурсів 2 штуки виду щука, 43 штуки виду карась сріблястий та 10 штук виду лин. Відповідно до висновку судово-економічної експертизи від 18.05.2023 року, проведеної у кримінальному провадженні №12023205460000051, розрахунок Державної екологічної інспекції у Сумській області арифметично підтверджено на загальну суму 90 899 грн. Вироком Кролевецького районного суду від 25.01.2024 року у справі №579/1164/23 [PERSON] засуджено за ч.1 ст.249 КК України. Вироком суду, встановлено, що [PERSON] спільно з іншою особою ( [PERSON] ) ловив рибу із застосуванням заборонених знарядь лову, у період нересту, чим грубо порушив правила рибальства та наказ управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 21.03.2023 року №28 і вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.249 КК України. Кролевецька міська рада листом повідомила прокурора, що [PERSON] добровільно 25.01.2024 року сплачено 3 000 грн. із загальної суми завданої шкоди, [PERSON] заподіяна шкода не відшкодовувалася. Враховуючи, що на даний час збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного добування водних біоресурсів у сумі 87 899 грн. із загального розміру 90 899 грн. [PERSON] добровільно не сплачені, [PERSON] сплачено 3000 грн., вбачаються підстави для їх стягнення у судовому порядку. Враховуючи вищезазначене, просить суд стягнути в солідарному порядку з [PERSON] та [PERSON] шкоду в розмірі 87 899 грн. 00 коп., заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища та стягнути сплачений при подачі позову судовий збір. Представник відповідача [PERSON] адвокат Прокоп`єва М.А. надала відзив на позовну заяву, у якому просила позовну заяву задовольнити частково, стягнувши 1/2 частину відшкодування шкоди у сумі 42 500 грн, з урахуванням раніше сплаченої суми. Зазначає, що вироком Кролевецького районного суду від 25.01.2024 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України. Відносно [PERSON] судове провадження виділено в окреме провадження та зупинено, в подальшому воно було відновлено. Вважає, що кожен з них повинен нести часткову відповідальність за свої дії, оскільки кожен з них діяв у своєму інтересі і предметі зобов`язань, яким є сума відшкодування, яка не є неподільною. Також адвокат Прокоп`єва М.А. посилалася на практику Верховного Суду, а саме на ухвалу Верховного Суду від 13.11.2019 року у справі №638/182311/15-ц (а.с.153 т.1). Конотопська окружна прокуратура надала відповідь на відзив, у якій зазначила, що положення ст. ст. 540, 541 ЦК України, якими передбачено виконання зобов`язання, в якому беруть участь кілька кредиторів або кілька боржників, регулюють питання відшкодування шкоди у договірних зобов`язань. Наведена адвокатом Прокоп`євою М.А. ухвала Верховного Суду від 13.11.2019 року у справі №638/182311/15-ц стосується виконання боржниками зобов`язань за договором позики грошових коштів, тобто договірних зобов`язань. Звертає увагу на те, що предметом заявленого прокурором позову є стягнення шкоди, яку заподіяно винною особою внаслідок вчинення протиправного діяння-кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України. Частиною 2 ст.1190 ЦК України визначено, що особи спільними діями, яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим (а.с.169-171 т.1). У відповіді на відзив Кролевецька міська рада зазначила, що згідно вироку Кролевецького районного сулу Сумської області від 25.01.2024 року у справі №579/1164/23 вина [PERSON] встановлена, тому відповідно до ст.1166 ЦК України та враховуючи практику Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6, просить позовну заяву задовольнити в повному обсязі. Просила розгляд справи проводити без участі її представника (а.с.82-86, 172-176 т.1). Також Кролевецька міська рада надала додаткові пояснення у справі, у яких зазначає, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Вказує, що [PERSON] спільно з особою, відносно якої судове провадження виділено в окреме кримінальне провадження та зупинено, умисно незаконно вчинили вилов риби в період нересту та виловили з використанням заборонених знарядь і засобів лову рибу, загальна вартість якої становить 90 899 грн., чим завдано шкоду навколишньому природному середовищу. Зазначає, що органи місцевого самоврядування в межах своєї території є самостійними суб`єктами права власності на природні ресурси, у тому числі водні біоресурси. Посилаючись на вимоги ст.22, ст.1166 ЦК України просить стягнути шкоду у розмірі 87 899 грн., з урахуванням сплачених [PERSON] 3 000 грн. в рахунок погашення завданої шкоди. Прокурор Школа О.М. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, просив стягнути з нього ? частину завданої шкоди з урахуванням раніше сплаченої суми. Також, 10 лютого 2026 року звернувся до суду з заявою, в якій просить при розгляді справи врахувати матеріальний стан його сім`ї, а саме те, що він є пенсіонером, отримує пенсію в розмірі 4339, 68 грн., його дружина також пенсіонер, отримує пенсію в розмірі 3323, 00 грн., вперше притягнутий до кримінальної відповідальності, тому просить зменшити розмір шкоди. Також просить змінити порядок стягнення на 1/2 частку, а не в солідарному порядку (а.с.133-135 т.2). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, звернувся з заявою, в якій просив розглядати справу без його участі. Також, 10 лютого 2026 року звернувся до суду з заявою, в якій просить при розгляді справи врахувати його матеріальний стан, стан його здоров`я, а саме те, що він має онкологічне захворювання, вперше притягнутий до кримінальної відповідальності, тому просить змінити порядок стягнення на 1/2 частку, а не в солідарному порядку (а.с.136-139 т.2). Державна екологічна інспекція у Сумській області просила розгляд справи проводити без участі її представника, позовні вимоги підтримує у повному обсязі (а.с.125-126 т.1). Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. З урахуванням зазначеного положення ЦПК України та клопотання учасників справи суд вирішив можливим розглянути справу за їх відсутності. Ухвалою Кролевецького районного суду Сумської області від 23 липня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву виконувача обов`язків керівника Конотопської окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача Кролевецької міської ради Сумської області, Державної екологічної інспекції у Сумській області до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, відкрито провадження у цивільній справі. Призначено підготовче судове засідання на 18 вересня 2024 року на 13 год. 00 хв. у приміщенні Кролевецького районного суду Сумської області, про що повідомлено учасників справи (а.с.70 т.1). Відповідно до ухвали Кролевецького районного суду Сумської області від 05 червня 2025 року справа №579/99/24, 1-кп/579/28/25 відновлено судове провадження за обвинуваченням [PERSON] за ч.1 ст.249 КК України, призначено підготовче судове засідання на 10 вересня 2025 року 09 годині 00 хвилин (а.с.44 т.2). Згідно ухвали Кролевецького районного суду Сумської області від 11 червня 2025 року справа №579/1620/24, 2/579/11/25 зупинено провадження у цивільній справі за позовом виконувача обов`язків керівника Конотопської окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача Кролевецької міської ради Сумської області, Державної екологічної інспекції у Сумській області до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу (а.с.46 т.2). Відповідно вироку Кролевецького районного суду Сумської області від 11 вересня 2025 року справа №579/99/24, 1-кп/579/28/25 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.249 КК України, і призначено йому покарання з застосуванням ст.69 КК України у виді штрафу в розмірі п`ятсот неоподатковувавних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 грн. (а.с.58-59 т.2). Згідно ухвали Кролевецького районного суду Сумської області від 03 листопада 2025 року справа №579/1620/24, 2/579/11/25 поновлено провадження у справі за позовом виконувача обов`язків керівника Конотопської окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача Кролевецької міської ради Сумської області Герасимця Олександра Володимировича про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу. Призначено судове засідання на 24 листопада 2025 року на 10 год. 00 хв. в залі судових засідань Кролевецького районного суду Сумської області (а.с.60 т.2). 27 листопада 2025 року керівник Конотопської окружної прокуратури Васильківський О.Ю. звернувся з клопотанням про залучення у справі №579/1620/24, 2/579/11/25 співвідповідача [PERSON] (а.с.92-95 т.2). Відповідно ухвали Кролевецького районного суду Сумської області від 04 грудня 2025 року справа №579/1620/24, 2/579/11/25 клопотання керівника Конотопської окружної прокуратури Васильківського О.Ю. задоволено. Залучено до участі у справі у якості співвідповідача [PERSON] (а.с.102-103 т.2). 23 січня 2026 року керівник Конотопської окружної прокуратури Васильківський О.Ю. звернувся до суду з клопотанням про уточнення позовних вимог, згідно якої просить суд стягнути в солідарному порядку з [PERSON] та [PERSON] шкоду в розмірі 87 899 грн. 00 коп., заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (а.с.121-123 т.2). Вивчивши та дослідивши надані по справі докази, заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, оцінивши їх в сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до листа від 31.05.2024 року вбачається, що Конотопська окружна прокуратура звернулася до Державної екологічної інспекції в Сумській області з питання, чи вживалися заходи щодо відшкодування збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування [PERSON] риби у розмірі 90 899 грн. та чи буде звертатися до суду з позовом про стягнення загальної суми шкоди, що підтверджується листом від 31.05.2024 року №50/2-3681вих-24 (а.с.42-43 т.1). Згідно з відповіддю Державної екологічної інспекції в Сумській області від 10.06.2024 року №1604/10-22, Держекоінспекція самостійно не буде звертатися до суду з позовом, у зв`язку із відсутністю необхідних документів для складання позовної заяви та просила вжити заходів представницького характеру прокуратурою (а.с.44 т.1). 31.05.2024 року Конотопська окружна прокуратура звернулася до Кролевецької міської ради з питання, чи відшкодовувалися збитки, заподіяні внаслідок незаконного добування [PERSON] риби у розмірі 90 899 грн. та чи буде звертатися до суду з позовом про стягнення загальної суми шкоди, що підтверджується листом від 31.05.2024 року №50/2-3682вих-24 (а.с.45-46 т.1). Згідно відповіді Кролевецької міської ради від 07.06.2024 року №01-29/2323 вбачається, що [PERSON] не відшкодував шкоду завдану внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а [PERSON] сплатив шкоду у розмірі 3 000 грн. Кролевецька міська рада не буде звертатися до суду з позовом, у зв`язку із відсутністю необхідних документів для складання позовної заяви. (а.с.47-48 т.1). Листами від 08.07.2024 року Конотопська окружна прокуратура повідомила Державну екологічну інспекцію в Сумській області та Кролевецьку міську раду про самостійне звернення до суду з позовною заявою (а.с.63, 64 т.1). Згідно з протоколом огляду місця події від 26 квітня 2023 року вбачається, що у с.Божок поблизу ставу, виявлено та вилучено 43 рибини виду карась сріблястий, 10 рибин виду лин, 2 рибини виду щука, 2 риболовецькі сіті, надувний човен марки «Kolibri» (а.с.19-20 т.1). 26 квітня 2023 року вказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12023205460000051 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР (а.с.18 т.1). Відповідно до протоколу огляду предметів від 27.04.2023 року вбачається, що начальником СД відділення поліції №1 (м.Кролевець) Конотопського РВП ГУНП в Сумській області 27 квітня 2023 року проведено огляд предметів, а саме: водних біоресурсів карась сріблястий 43 штуки, лин 10 штук та щука 2 штуки (а.с.21-22 т.1). Із протоколу допиту свідка [PERSON] від 09.05.2023 року слідує, що 26 квітня 2023 року він разом з поліцейським здійснювали пошук зниклої особи між с.Божок та с.Буйвалове за допомогою літального дрону. Коли дрон підлетів до однієї з водойм він побачив, що на водоймі плаває надувний човен, в якому наявні дві особи та піднімаючи сітки риболовецькі з води дістають рибу, а сітки ставляють назад. Підійшовши до чоловіків, останні пояснили, що ловили рибу за допомогою сітей, які поставили у вечірній час 25.04.2023 року (а.с.23-24 т.1). Із протоколу додаткового допиту свідка [PERSON] від 02.06.2023 року вбачається, що 26 квітня 2023 року він разом з [PERSON] та іншим поліцейським здійснювали пошук зниклої особи між с.Божок та с.Буйвалове за допомогою літального дрону. Коли дрон підлетів до однієї з водойм вони побачили, що на водоймі плаває надувний човен, в якому наявні дві особи та піднімаючи сітки риболовецькі з води дістають рибу в човен. Підійшовши до чоловіків яких звати [PERSON] та [PERSON] , останні пояснили, що ловили рибу за допомогою сітей, які поставили у вечірній час 25.04.2023 року (а.с.25-26 т.1). 06.06.2023 року проведено слідчий експеримент за участі підозрюваних [PERSON] та [PERSON] , які повідомили, що 25.04.2023 року вони вдвох поставили риболовецькі сіті, а 26.04.2023 року під`їхали зняти сіті, коли виплили на берег їх затримали, рибу не рахували (а.с.27-29 т.1). Наказом управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Сумській області «Про встановлення весняно-літньої заборони на лов водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Сумської області у 2023 році» №28 від 21.03.2023 року заборонено здійснення промислового, любительського і спортивного рибальства на період нересту риб та розмноження інших водних біоресурсів у рибогосподарських водоймах, підконтрольних управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Сумській області, у такі терміни, у придаткових водоймах (протоки, гирла, озера, ставки та інші водойми) з 01 квітня по 30 червня 2023 року включно (а.с.30 т.1). Згідно з висновком про орієнтовний розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів водних біоресурсів (риби) [PERSON] на водоймі, яка знаходиться на околиці с.Божок Кролевецької ТГ Сумської області в період нересту водних живих біоресурсів від 05.05.2023 року, загальний розмір шкоди становить 90 899 грн., а саме: карась сріблястий у кількості 43 штуки 67 983 грн., лин у кількості 10 штук 15 980 грн. та щука у кількості 2 штуки 6 936 грн. (а.с.31 т.1). Згідно з висновком експерта №СЕ-19/119-23/6262-Ек від 18.05.2023 року, розмір шкоди заподіяної внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів водних біоресурсів (риби) на водоймі, яка знаходиться на околиці с.Божок Кролевецької ТГ Сумської області в період нересту водних живих біоресурсів встановлена відповідно до висновку Державної екологічної інспекції в Сумській області від 05.05.2023 року, на загальну суму 90 899 грн. (а.с.32-39 т.1). Згідно обвинувального акту в кримінальному провадженні №12023205460000051 від 26 квітня 2023 року вбачається, що [PERSON] спільно з [PERSON] ловив рибу із застосуванням заборонених знарядь лову, у період нересту, чим грубо порушили правила рибальства та наказ управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 21.03.2023 року №28 і вчинили кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.249 КК України. Внаслідок протиправних дій [PERSON] та [PERSON] заподіяно збитків на суму 90 899 грн. 00 коп. (а.с.111-113 т.1). Згідно ухвали Кролевецького районного суду від 17 січня 2024 року виділені матеріали кримінального провадження відносно [PERSON] за ч.1 ст.249 КК України, присвоєно справі окремий номер. Зупинено судове провадження за обвинуваченням [PERSON] за ч.1 ст.249 КК України до його одужання (а.с.124 т.1 ). Відповідно до позовної заяви в рамках кримінального провадження №12023205460000051 від 26 квітня 2023 року вбачається, що начальник Кролевецького відділу Конотопської окружної прокуратури Чухіль С.С. просив стягнути з [PERSON] та [PERSON] в солідарному порядку на користь держави в особі Кролевецької міської ради шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням в сумі 90 899 грн.00 коп. (а.с.114-117 т.1). Відповідно вироку Кролевецького районного суду Сумської області від 25 січня 2024 року вбачається, що [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, і призначено йому за цим законом покарання з застосуванням ст.69 КК України у виді штрафу в розмірі п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 грн. Стягнуто з [PERSON] в дохід держави судові витрати на проведення експертизи в розмірі 1673 грн. Цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України в Сумській області та Кролевецької міської ради в Сумській області залишено без розгляду (а.с.40-41 т.1). Відповідно вироку Кролевецького районного суду Сумської області від 11 вересня 2025 року справа №579/99/24, 1-кп/579/28/25 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, і призначено йому покарання з застосуванням ст.69 КК України у виді штрафу в розмірі п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 грн. (а.с.58-59 т.2). Згідно платіжної інструкції №1278 від 26.06.2024 року Сумської обласною прокуратурою сплачено судовий збір в розмірі 3028, 00 грн. (а.с.66 т.1). Відповідно до виписного епікризу онко центру вбачається, що [PERSON] з 22.08.2023 року по 24.08.2023 року перебував на лікуванні в онко центрі, результат лікування: з покращенням. Лікування в повному обсязі не завершено (а.с.119 т.1). Згідно довідки про доходи № 9118401363948123 за 2024 рік вбачається, що [PERSON] отримав пенсію у 2024 році в розмірі 4128,35 грн. за місяць (а.с.180 т.1). Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Статтею 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах. Відповідно до п.1 розділу І та підпункту 7 п.2 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Сумській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 01 березня 2023 року №43, Інспекція є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який здійснює державний контроль за додержанням вимог законодавства про охорону, використання та відтворення водних біоресурсів. Пунктом 9 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Сумській області передбачено, шо Інспекція пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами. Ч.1 ст.3 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, серед іншого, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі (абзац другий частини першої статті 3). Згідно ст.1 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси (водні біологічні ресурси) - сукупність водних організмів (гідробіонтів), життя яких неможливе без перебування (знаходження) у воді. До водних біоресурсів належать прісноводні, морські, анадромні та катадромні риби на всіх стадіях розвитку, круглороті, водні безхребетні, у тому числі молюски, ракоподібні, черви, голкошкірі, губки, кишковопорожнинні, наземні безхребетні у водній стадії розвитку, водорості та інші водні рослини. У статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» зазначено, що добування (вилов) - це вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. Згідно з ч.1 ст.17 Закону України «Про тваринний світ» до спеціального використання об`єктів тваринного світу належать усі види використання тваринного світу (за винятком передбачених законодавством випадків безоплатного любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування), що здійснюються з їх вилученням (добуванням, збиранням тощо) із природного середовища. Відповідно до ч.1 ст.34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. Згідно з ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ», для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання, серед іншого, монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Відповідно до пунктів 3.15, 4.11 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за №269/3562, забороняється: лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї, промислових і інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань. Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 затверджені такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів. Згідно з ч.1 ст.68, ч.1 ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно ст. 20 ЗУ "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Ч.1 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Аналіз наведених спеціальних правових норм у галузі охорони навколишнього середовища дає підстави для висновку про те, що незаконне вилучення водних біоресурсів, у тому числі, і риби із середовища їх перебування, є окремим видом правопорушення, за яке передбачена, зокрема, матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди відповідно до визначених розмірів (такс). Водночас, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в статті 1166 ЦК України. Так, ч.1 ст.1166 ЦК України передбачено що, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Вироком Кролевецького районного суду Сумської області від 25 січня 2024 року, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України. Вирок набрав законної сили 27.02.2024 року (а.с.40-41 т.1). Вироком Кролевецького районного суду Сумської області від 11 вересня 2025 року справа №579/99/24, 1-кп/579/28/25 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.249 КК України. Вирок набрав законної сили 14.10.2025 року (а.с.58-59 т.2). За таких обставин суд вважає, що між протиправними діями відповідачів та шкодою, завданою навколишньому природному середовищу, є прямий причинний зв`язок, вина [PERSON] та [PERSON] у заподіянні шкоди, завданої внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства є доведеною. Відповідно до ч.4 ст.1193 ЦК України, суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням кримінального правопорушення. Тобто в даному випадку, суд не може задовольнити заяви [PERSON] та [PERSON] про зменшення розміру шкоди. Відповідачами шкоду в розмірі 87 899 грн. 00 коп. у добровільному порядку не відшкодовано, лише 26.06.2024 року [PERSON] сплачено 3000 грн. в рахунок погашення розміру шкоди, що підтверджується квитанцією №1278, тому вказану суму слід зарахувати при стягненні з [PERSON] розміру завданої шкоди. Відповідно до ч.1 ст.541 КК України, солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Частинами 1 та 2 статті 1190 ЦК України визначено, що особи, спільними діями яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За заявою потерпілого суд може визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їхньої вини. Пунктом 7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України передбачено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно з п.4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити в повному обсязі. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов задоволено повністю, тому з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати за сплату судового збору в сумі 3028 грн. 00 коп. (а.с.66 т.1) в розмірі по 1514 грн. 00 коп. з кожного.

Outcome: approved