Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-09 00:00:00

03 листопада 2025 року адвокат Залокоцька В.Д., в інтересах [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до Джуринської сільської ради Жмеринського району Вінницької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Зазначила, що [INFO] в с. Хоменки Жмеринського району Вінницької області померла мати позивача [PERSON] [PERSON] , яка на день смерті постійно проживала та була зареєстрована у [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається, зокрема, із нежилого приміщення та будівлі насосної станції(заправки), загальна площа яких становить 60,78 га., які розташовані на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] . Єдиними спадкоємцями після смерті [PERSON] за законом є її син позивач [PERSON] , та її дочка [PERSON] . Факт родинних відносин між позивачем [PERSON] , третьою особою [PERSON] та спадкодавцем [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] , з якого вбачається, що вони народилися в сім`ї [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до заяви від 10 жовтня 2025 року №6-88, [PERSON] відмовилась від спадщини, що залишилася після смерті [PERSON] за законом. Тому, інших спадкоємців, крім сина спадкодавця позивача [PERSON] після смерті [PERSON] немає. Позивач не подав вчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , оскільки було втрачено свідоцтво про право власності на нерухоме майно. Позивач не був обізнаний про наявність спадкового майна, оскільки правовстановлюючі документи на майно у спадкодавиці були відсутні. Однак, третя особа [PERSON] отримавши єдиний примірник витягу про реєстрацію права власності, виявила помилку у написанні свого по-батькові, де замість [PERSON] було вказано « [PERSON] ». Тому, до цього часу спадкоємці не оформлювали спадкові права, оскільки правовстановлюючий документ містив помилки та лише у жовтні 2025 року КП «Могилів-Подільське бюро технічної інвентаризації» надало офіційну відповідь, та рекомендувало звернутись до суду. З огляду на вказане, [PERSON] написала відмову від спадщини, що й зумовило звернення позивача до державного нотаріуса Шаргородської державної нотаріальної контори Вінницької області Хлапоніна О.О. з метою оформлення спадщини після смерті матері за законом, проте нотаріус відмовив у оформленні спадщини, посилаючись на пропуск строків для прийняття спадщини. Тому, позивач пропустив строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини стала поважна причина, зокрема, необізнаність позивача про склад спадкового майна. Зазначені причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач вважає поважними. З огляду на вищевикладене, представник позивача просить визнати строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] пропущеним [PERSON] з поважних причин та визначити йому додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [INFO] [PERSON] , в три місяці, починаючи з дня набрання рішенням суду у цій справі законної сили. Ухвалою суду від 03 листопада 2025 року цю позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі (а.с.26). Ухвалою суду від 04 грудня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с.39). В судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися. 09 січня 2026 року від представника позивача адвоката Залокоцької В.Д. до суду надійшла заява, в якій вона просить судове засідання провести без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити (а.с.43). Представник відповідача в засідання не з`явилася, однак 09 грудня 2025 року подала до суду заяву, в якій просить розглянути справу за відсутності представника. При ухваленні судового рішення покладається на розсуду суду (а.с.40). Третя особа [PERSON] в засідання не з`явилася, однак 11 листопада 2025 року до суду надійшла заява, в якій вона вказує, що після смерті матері, [PERSON] залишилася спадщина, а саме нежиле приміщення та будівля насосної станції(заправки), які розташовані за адресою: [ADDRESS] . Свідоцтво про право власності на вказане майно було втрачене. А у зв`язку з тим, що у витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно була допущена помилка у по-батькові (замість [PERSON] зазначено [PERSON] ) вона не мала змоги розпочати процес оформлення спадщини. Так, з метою виправлення описки вона неодноразово зверталася до БТІ, на що не отримувала ніякої відповіді. Лише у жовтні 2025 року їй дали офіційну письмову відповідь на запит про необхідність звернення до суду, однак вона цілком і повністю відмовилась від спадщини та не має потреби для звернення до суду. У зв`язку з цим повідомила свого брата, [PERSON] про наявність спадкового майна та необхідність його оформлення. Просить судове засідання у справі провести у її відсутність. Позовні вимоги визнає повністю та просить задовольнити (а.с.28). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд доходить висновку, що позов слід задовольнити, виходячи із такого. [INFO] в с. Хоменки Шаргородського району Вінницької області померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.9). Відповідно до копії свідоцтва про народження, [PERSON] народився [INFO] в с. Хоменки Шаргородського району Вінницької області. Його батьком записаний [PERSON] , а матір`ю [PERSON] (а.с.10). Постановою державного нотаріуса Шаргородського державної нотаріальної контори Вінницької області Хлапоніна О.О. №565/02-31 від 10 жовтня 2025 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, з підстави пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.11). Згідно з копією заяви від 10 жовтня 2025 року, [PERSON] відмовилася від спадщини, що залишилася після смерті її матері [PERSON] і на неї не претендує (а.с.12). Відповідно копій витягів зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори, спакдові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №82851783 та №82851770 від 10 жовтня 2025 року, [PERSON] заповіту не залишала та спадкова справу не заводилась (а.с.13,15). Згідно з копією повідомлення №419 від 21 жовтня 2025 року, КП «Могилів-Подільське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» на запит щодо виправлення помилки, а саме невірне зазначення по-батькові співвласника [PERSON] (правильно- [PERSON] ) у витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 03 лютого 2009 року №21749504, повідомило [PERSON] , що з 01 січня 2013 року дані повноваження у КП «Могилів-Подільське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» відсутні, а тому рекомендувало звернутися до суду (а.с.14). Відповідно до копії витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого КП «Могилів-Подільське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» №21749504 від 03 лютого 20009 року, власниками нежилого приміщення, будівлі насосної станції (заправки) по [ADDRESS] є: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с.16). Судом установлено, що позивач [PERSON] пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] з поважних причин. Установленим судом обставинам відповідають цивільні правовідносини, пов`язані зі спадкуванням, які регулюються Цивільним кодексом України (далі ЦК України). Так, згідно зі статтями 1216 та 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частинами 1 та 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч. 1 ст. 1221 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом, зокрема, можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 2 ст. 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із частинами 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За приписами ч. 1, 2 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За приписами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Пунктом 2 Постанови пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року встановлено, що обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з?ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. З огляду на викладене, суд вважає поважною та обґрунтованою причину пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , з огляду на це, на переконання суду, позивачу слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю в три місяці, який слід відраховувати з дня набрання рішенням суду законної сили. Ураховуючи викладене вище, суд доходить висновку про повне задоволення позову.

Outcome: approved