Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-11 00:00:00

Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі - ПрАТ «АК «Київводоканал») звернулось до суду з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачі є споживачами житлово-комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] . 05.08.2014 в газеті «Хрещатик» №110 (4510) було опубліковано повідомлення щодо публічного договору (оферти) та договір про надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язалось своєчасно надавати послуги відповідної якості з централізованого водопостачання та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), а відповідач зобов`язався своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки та на умовах, визначених договором. Відповідачі свої зобов`язання за договором щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.01.2017 по 31.05.2025 послуг належним чином не виконали, внаслідок чого виникла заборгованість з надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення в сумі 66110,81 грн., зі сплати внеску обслуговування вузлів комерційного обліку в сумі 65,80 грн. та заборгованість з внесення плати за абонентське обслуговування у розмірі 1840,25 грн., що разом становить 68016,86 грн. У зв`язку з простроченням оплати послуг з централізованого водопостачання та водовідведення відповідач повинен сплатити також 3% річних в розмірі 5622,19 грн., пеню у розмірі 404,11 грн. та інфляційні втрати в розмірі 29056,52 грн. Просив стягнути солідарно з відповідачів на свою користь зазначену заборгованість, судовий збір у розмірі 3028 грн. та витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 41 грн. 15.09.2025 постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] своїм правом на подачу відзиву не скористалися. 28.10.2025 [PERSON] подав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог, оскільки позивачем пропущений строк позовної давності. Також зазначив, що [PERSON] , [INFO] , є неналежним відповідачем у справі, оскільки він є малолітнім. Просив застосувати строк позовної давності. 25.11.2025 представник позивача подав до суду письмові пояснення, в яких зазначив, що до вказаних правовідносин не може бути застосована позовна давність, оскільки відповідачі оплачували кошти на рахунок позивача, що свідчить про визнання ними свого боргу, а тому відбувалося переривання позовної давності. Дослідивши письмові докази по справі, суд встановив наступне. [PERSON] з 22.06.2000 зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] , з 08.08.2000 зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] з 30.01.2017 зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . 05.08.2014 в газеті «Хрещатик» №110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання Публічним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) (далі - Повідомлення) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж). Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору. Також визначено, що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг. ПрАТ «АК «Київводоканал» здійснює основну діяльність із забору, очищення та постачання води, а також додаткову - каналізація, відведення та очищення стічних вод. За умовами вищевказаного договору ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язалось своєчасно надавати послуги відповідної якості з централізованого водопостачання та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), а споживач зобов`язався своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки та на умовах, визначених договором. 31.05.2021 на офіційному веб-сайті ПрАТ «АК «Київводоканал» опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) укладання публічного індивідуального договору приєднання про надання послуг відповідної якості з централізованого водопостачання та/або водовідведення, у зв`язку з чим цей договір вважається укладеним з 01.07.2021. Згідно з довідкою позивача від 31.07.2025 та розрахунком заборгованості відповідачі за період з 01.01.2017 по 31.05.2025 мають заборгованість перед ПрАТ «АК «Київводоканал» за централізоване водопостачання та централізоване водовідведення в сумі 66110,81 грн., зі сплати внеску обслуговування вузлів комерційного обліку в сумі 65,80 грн., зі сплати внеску за абонентське обслуговування в сумі 1840,25 грн., 3% річних становлять 5622,19 грн., пеня становить 404,11 грн. та інфляційні втрати становлять 29056,52 грн. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання (ст.541 ЦК України). Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Статтею 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використання внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Частиною 7 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використання внутрішньобудинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. Законом України від 03.12.2020 №1060-ІХ «Про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері надання житлово-комунальних послуг» внесено зміни до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та змінено моделі організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг і запроваджено поняття індивідуального договору про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання. Згідно з ч. 5 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі якщо співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний договір (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії), з ними укладається індивідуальний договір про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання. Такі договори вважаються укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця послуги співвласники багатоквартирного не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем комунальної послуги. Якщо за 30 днів до закінчення строку дії договору співвласники багатоквартирного будинку не повідомили виконавця відповідної комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії) про прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин, визначеної в частині першій статті 14 цього Закону, публічний індивідуальний договір про надання комунальної послуги, укладений з таким виконавцем, вважається продовженим на наступний однорічний строк. Плата виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання, складається з плати за послуги, що розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів на відповідну комунальну послугу та обсягу спожитих комунальних послуг, визначеного відповідно до законодавства; плати за абонентське обслуговування, яка не може перевищувати граничний розмір, визначений Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 13 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" послуги з централізованого постачання холодної води, централізованого постачання гарячої води та водовідведення за своїм функціональним призначенням належать до житлово-комунальних послуг. Згідно п. 5, 10 ч. 2 ст. 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Отже, особа, яка є споживачем послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, зобов`язана сплачувати надані їй такі послуги вчасно. Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. Як вбачається з долучених позивачем до позовної заяви доказів, 31.05.2021 на офіційному веб-сайті (vodokanal.kiev.ua) опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «АК «Київводоканал» про укладення публічного індивідуального договору приєднання про надання послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення (у подальшому зі змінами). Сукупний аналіз наведених обставин та положень закону дає підстави для висновку, що між сторонами виникли правовідносини, які регулюються публічним договором (оферта). Отже, особи, які є споживачами послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, зобов`язані сплачувати надані їй такі послуги вчасно. Таким чином, матеріалами справи доведено, що відповідачі є споживачами послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення за адресою: [ADDRESS] . Крім того, аналіз наведених положень закону вказує на те, що позивач має право вимагати виконання обов`язку щодо сплати житлово-комунальних послуг як від власника квартири, так і від будь-якої іншої особи, яка зареєстрована або проживає у цій квартирі. При цьому позивач має право вимагати виконати обов`язок зі сплати житлово-комунальних послуг разом від всіх осіб, які зареєстровані в квартирі, або від однієї особи. За таких обставин, суд вважає, що позивачем правомірно пред`явлено позов до відповідачів. Доводи відповідача щодо того, що відповідач [PERSON] , [INFO] , є неналежним відповідачем у справі, оскільки він є малолітнім, судом до уваги не приймаються, оскільки до відзиву на позовну заяву не надані докази зареєстрованого місця проживання [PERSON] , [INFO] за адресою: [ADDRESS] . Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості за послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення до відповідачів [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Інформація про дати народження відповідачів також підтверджується інформацією про задеклароване/зареєстроване місце проживання особі Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Голосіївської районної державної адміністрації. Суду не було надано доказів того, що ПрАТ «АК «Київводоканал» в спірний період неналежним чином виконував свої обов`язки щодо надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення. Водночас, судом встановлено, що відповідачі свої обов`язки щодо оплати отриманих послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення виконували неналежним чином, що призвело до виникнення заборгованості. Разом з тим, вирішуючи позовні вимоги заявлені до [PERSON] , суд враховує, що останній лише з 30.01.2017 зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , а тому в останнього відсутній обов`язок сплачувати за надані позивачем послуги до 30.01.2017. Щодо вимог про солідарне стягнення з відповідачів нарахованих на суму заборгованості за період з 01.01.2017 по 01.01.2022 та 01.01.2024 по 31.05.2025 3% річних, інфляційних втрат та пені, нарахованої за період з 01.06.2024 по 31.05.2025, суд відзначає наступне. На спірні правовідносини поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України, як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності боржника за прострочення виконання зобов`язання. Відповідачі мають сплатити на користь позивача 3% річних, інфляційні втрати, оскільки допустили прострочення виконання грошового зобов`язання, а тому для них наступає цивільно-правова відповідальність за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання. Суд вважає, що ці суми нараховані правильно з урахуванням вимог постанови КМУ від 05.03.2022 №206, яка забороняла здійснювати такі нарахування на заборгованість з комунальних послуг в період з 24.02.2022 по 31.12.2023, що підтверджується розрахунком позивача. Оскільки відповідачі не сплачували послуги, які надавались позивачем, то за приписами абз. 1 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» вони повинні сплатити пеню на користь виконавця послуг. Таким чином, позовні вимоги в частині солідарного стягнення з відповідачів 3% річних, пені та інфляційних втрат від суми заборгованості за житлово-комунальні послуги підлягають задоволенню. Отже, суд з урахуванням наданого розрахунку, дат реєстрації відповідачів у спірній квартирі, та проведених відповідачами оплат за надані послуги, приходить до висновку, що у [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] виник солідарний обов`язок сплатити заборгованість за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення в сумі 65644,84 грн., зі сплати внеску обслуговування вузлів комерційного обліку в сумі 65,80 грн. та заборгованість з внесення плати за абонентське обслуговування у розмірі 1840,25 грн., нараховані на суму заборгованості 3% річних в розмірі 5506,76 грн., пеня у розмірі 404,11 грн. та інфляційні втрати в розмірі 28422,86 грн., що разом становить 101884,62 грн. Водночас, у [PERSON] , [PERSON] виник солідарний обов`язок сплатити заборгованість за надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення в сумі 465,97 грн., нараховані на суму заборгованості 3% річних в розмірі 115,43 грн. та інфляційні втрати в розмірі 633,66 грн., що разом становить 1215,06 грн. Щодо доводів відповідача про застосування строків позовної давності, суд відзначає насутпне наступне. Згідно ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 258 ЦК України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). В силу частин 1, 5 ст. 261, частин 1, 3 ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Частиною 4 ст. 267 ЦК України передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного кодексу України, продовжуються на строк дії такого карантину. Пунктом 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України встановлено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211«Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19», із подальшими змінами, на усій території України установлено карантин з 12 березня 2020 року до 31 липня 2020 року. 02.04.2020 набув чинності Закон України від 30.03.2020 №540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, у т.ч. статтями 257, 258 ЦК України продовжуються на строк дії такого карантину. 30.06.2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню COVID-19, скасований відповідно до постанови КМУ від 27.06.2023 № 651. Слід врахувати, що 24.02.2022 з 5-30 год. в Україні відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено воєнний стан. Пунктом 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України встановлено, що у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. 04.09.2025 набрав чинності Закон України від 14 травня 2025 року № 4434-IX "Про внесення зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності". Цим Законом виключено з ЦК України п. 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення", а отже поновлено перебіг позовної давності. Таким чином, в умовах дії воєнного стану строк звернення до суду (позовна давність) було продовжено від початку воєнного стану до 29.01.2024, а з 03.01.2024 до 04.09.2025. Наведене свідчить, що у разі якщо позовна давність до вимог КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" не спливла станом на 02.04.2020, то цей строк звернення до суду було продовжено до 04.09.2025. Позивач 20.08.2025 звернувся до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості за надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за період з 01.01.2017 по 31.05.2025 та нарахованих на суму заборгованості за період з 01.01.2017 по 01.01.2022 та 01.01.2024 по 31.05.2025 3% річних, інфляційних втрат та пені, нарахованої за період з 01.06.2024 по 31.05.2025. Суд звертає увагу, що зобов`язання щодо оплати платежів за січень 2017 року мали бути виконані відповідачами у лютому 2017 року. В межах загальної позовної давності з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» солідарно підлягала стягненню заборгованість за період з 01.03.2017 по 31.05.2025, яка відповідно до наданих ПрАТ «АК «Київводоканал» розрахунків становив 101796,66 грн., з яких: 65610,74 грн. - заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення, 65,80 грн. -внесок за обслуговування вузлів комерційного обліку; 1840,25 грн. - плата за абонентське обслуговування, 28377,36 грн. - інфляційна складова, 5498,40 грн. - 3 % річних та 404,11 - пеня. В іншій частині позовні вимоги ПрАТ «АК «Київводоканал» задоволенню не підлягають. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідачів, окремо з кожного, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог (98,74%) у розмірі 996,62 грн. (2989,85 грн. : 3= 996,62 грн.), у зв`язку з документальним підтвердженням їх понесення. Витрати на отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 45 грн. стягненню не підлягають, оскільки ці відомості не є доказом і не містять інформації про предмет доказування.

Outcome: partial