Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-08 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 24.11.2025 [PERSON] через свого представника адвоката Лисенка А.О. звернулася до Балаклійського районного суду Харківської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "КРЕДИТ-КАПІТАЛ" (далі ТОВ "ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ"), у якій просить визнати таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис № 31845, вчинений 07.05.2021 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенком Є.М., про стягнення зі [PERSON] на користь ТОВ "ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ" заборгованості в сумі 15 235,50 грн, стягнути судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2 422,40 грн та витрати на правничу допомогу у сумі 7 000 грн. Позовна заява обґрунтована тим, що 26.11.2021 приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Близнюковим Ю.В. відкрито виконавче провадження № 67679690 про стягнення з позивача на користь ТОВ "ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ" заборгованості у сумі 15 235,50 грн на підставі виконавчого напису № 31845, вчиненого 07.05.2021 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенком Є.М. Позивач вважає, що виконавчий напис не підлягає виконанню, оскільки було порушено Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України; сума заборгованості за тілом кредиту, процентами та комісією є по суті оспорюваною сумою та такою, що не визнана позивачем як безумовна, що є обов`язковим для вчинення виконавчого напису нотаріусом; вчинення виконавчих написів на кредитних договорах, за якими боржниками допущено прострочення платежів за зобов`язаннями не убачається за можливе. Вищенаведене стало підставою для звернення позивача з цією позовною заявою до суду. 26.01.2026 представник відповідача подала клопотання про зменшення розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, на обґрунтування якого зазначила, що сума та вид виконаної роботи є неспівмірними та не відповідають критерію розумності та дійсної вартості наданих послуг; час, витрачений на підготовку позовної заяви є невиправданим, та явно неспівмірним із складністю виконаних адвокатом робіт, так як проведення дій по даній справі не вимагає значного обсягу юридичної і технічної роботи, так само як сума на проведення консультації та підготовку заперечень/заяв/клопотань є явно неспівмірною з часом затраченим на таку роботу. Крім того, у своєму клопотання представник відповідача просила повністю відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог. У судове засідання позивач не з`явилася, про час та місце його проведення була повідомлена належним чином. Позовна заява містить клопотання про розгляд справи без її участі. Представник відповідача у судове засідання не з`явилася, у клопотанні про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу від 26.01.2026 просила розгляд справи проводити за її відсутності. Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Остапенко Є.М. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце його проведення повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової повістки про виклик до суду за адресою здійснення ним нотаріальної діяльності, причини неявки суду не повідомив, письмові пояснення щодо позову не подав. Третя особа приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Близнюков Ю.В. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце його проведення був повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного документу судової повістки про виклик до суду на 10:30 год 09.02.2026 до його електронного кабінету в системі "Електронний суд". Причини неявки суду не повідомив, письмові пояснення щодо позову не подав. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалося. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 24.11.2025 задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову, зупинено стягнення на підставі виконавчого напису приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Остапенка Є.М. № 31845 від 07.05.2021, що здійснюється в межах виконавчого провадження № 67679690 від 26.11.2021, яке перебуває на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Близнюкова Ю.В. (а.с. 26-27). Ухвалою судді від 01.12.2025 позовну заяву [PERSON] ТОВ "ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ", треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Остапенко Є.М., приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Близнюков Ю.В., про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, залишено без руху (а.с. 33-34). У встановлений судом строк позивачем усунуто недоліки позовної заяви. 30.12.2025 прийнято до розгляду позовну заяву [PERSON] ТОВ "ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ", треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Остапенко Є.М., приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Близнюков Ю.В., про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, відкрито провадження у справі та призначено проведення судового засідання в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 09.02.2026. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Як було встановлено судом, 05.12.2020 між ТОВ "МІЛОАН" і [PERSON] був укладений кредитний договір № 2921892, за умовами якого ТОВ "МІЛОАН" зобов`язалося надати позивачу грошові кошти (фінансовий кредит) шляхом переказу на її картковий рахунок у сумі 3 300 грн строком на 15 днів з 05.12.2020 до 20.12.2020 за сплатою комісії за надання кредиту у сумі 363 грн, процентів, які нараховуються за фіксованою процентною ставкою 1,5% від фактичного залишку за кожен день користування кредитом в межах його строку, а також за стандартною процентною ставкою 5% від фактичного залишку кредиту за кожен день користування кредитом у разі, якщо позичальник продовжує користуватися кредитними коштами поза межами строку кредиту (а.с. 43-44). Як убачається з копії кредитного договору, наявної в матеріалах справи, вказаний кредитний договір не містить даних щодо його нотаріального посвідчення, відомостей про нотаріуса, яким він посвідчений, дату посвідчення, номера в реєстрі тощо. На підставі кредитного договору № 2921892 від 05.12.2020, право вимог за яким на підставі Договору № 63-МЛ про відступлення права вимоги від 23.02.2021 перейшло до ТОВ "ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ", приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенком Є.М. 07.05.2021 було вчинено виконавчий напис № 31845, за яким з позивача на користь ТОВ "ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ" стягнуто заборгованість у сумі 15 235,50 грн, у тому числі витрати за вчинення цього виконавчого напису (а.с. 40, 43-44). 26.11.2021 приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Близнюковим Ю.В. за заявою ТОВ "ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ" про примусове виконання рішення від 19.07.2021 відкрито виконавче провадження № 67679690, де стягувачем заборгованості у сумі 15 235,50 грн є ТОВ "ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ", а боржником [PERSON] (а.с. 14, 42). На підтвердження наведеного позивачем також надано інформацію про виконавче провадження, сформовану 21.11.2025, з якої також убачається, що 26.11.2021 з боржника [PERSON] крім заборгованості за кредитним договором стягнуто витрати виконавчого провадження у сумі 500 грн, основну винагороду приватного виконавця, здійснено звернення стягнення на майно боржника, на кошти на рахунках боржника, винесено постанови про арешт майна і коштів боржника, про визначення поточного рахунку фізичної особи-боржника у банку для здійснення видаткових операцій. Відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву та, фактично, доводи позивача належними та допустимими доказами не спростував. Норми права, які застосував суд. Відповідно до статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Згідно з частинами 1, 3 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Захист цивільних прав це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно з частиною першою статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Статтею 18 ЦК України передбачено, що нотаріус здійснює захист цивільних прав шляхом вчинення виконавчого напису на борговому документі у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно з частиною першої статті 1 Закону України "Про нотаріат" нотаріат в Україні це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами та посадовими особами органів місцевого самоврядування встановлюється Законом "Про нотаріат" та іншими актами законодавства України (частина перша статті 39 Закону "Про нотаріат"). Цим актом є, зокрема, Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрований у Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595 (далі - Порядок). Вчинення нотаріусом виконавчого напису це нотаріальна дія (пункт 19 статті 34 Закону "Про нотаріат"). Правовому регулюванню процедури вчинення нотаріусами виконавчих написів присвячена Глава 14 Закону "Про нотаріат" та Глава 16 розділу ІІ Порядку. Так, згідно зі статтею 87 Закону України "Про нотаріат" для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Вищевказане узгоджується із правовою позицією Верховного Суду України від 11 березня 2015 року у справі № 6-141цс14. Відповідно до п. 1.1 Глави 16 Порядку, для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість, або на правочинах, що передбачають звернення стягнення на майно на підставі виконавчих написів. Згідно з п. 1.2 Порядку перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, установлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 3.2 Порядку безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.1999 № 1172. Як убачається з п. 1 Переліку документів за якими стягнення заборгованості проводиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.1999 № 1172, для одержання виконавчого напису надаються: оригінал нотаріально посвідченої угоди, документи, що підтверджують безспірність заборгованості боржника та встановлюють прострочення виконання зобов`язання. Статтею 88 Закону "Про нотаріат" визначено умови вчинення виконавчих написів. Відповідно до приписів цієї статті Закону нотаріус вчиняє виконавчі написи, якщо подані документи підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем та за умови, що з дня виникнення права вимоги минуло не більше трьох років. Якщо для вимоги, за якою видається виконавчий напис, законом встановлено інший строк давності, виконавчий напис видається у межах цього строку. Відповідно до ст. 89 Закону України "Про нотаріат" у виконавчому написі повинні зазначатися: дата (рік, місяць, число) його вчинення, посада, прізвище, ім`я, по батькові нотаріуса, який вчинив виконавчий напис; найменування та адреса стягувача; найменування, адреса, дата і місце народження боржника, місце роботи (для фізичних осіб), номери рахунків в установах банків (для юридичних осіб); строк, за який провадиться стягнення; суми, що підлягають стягненню, або предмети, які підлягають витребуванню, в тому числі пеня, проценти, якщо такі належать до стягнення; розмір плати, сума державного мита, сплачуваного стягувачем, або мита, яке підлягає стягненню з боржника; номер, за яким виконавчий напис зареєстровано; дата набрання юридичної сили; строк пред`явлення виконавчого напису до виконання. Виконавчий напис скріплюється підписом і печаткою нотаріуса. Порядок вчинення нотаріальних дій містить такі самі правила та умови вчинення виконавчого напису (пункти 1, 3 Глави 16 розділу ІІ Порядку). Згідно з підпунктом 2.1 пункту 2 Глави 16 розділу ІІ Порядку для вчинення виконавчого напису стягувачем або його уповноваженим представником нотаріусу подається заява, у якій, зокрема, мають бути зазначені: відомості про найменування і місце проживання або місцезнаходження стягувача та боржника; дата і місце народження боржника - фізичної особи, місце його роботи; номери рахунків у банках, кредитних установах, код за ЄДРПОУ для юридичної особи; строк, за який має провадитися стягнення; інформація щодо суми, яка підлягає стягненню, або предметів, що підлягатимуть витребуванню, включаючи пеню, штрафи, проценти тощо. Заява може містити також іншу інформацію, необхідну для вчинення виконавчого напису. У разі якщо нотаріусу необхідно отримати іншу інформацію чи документи, які мають відношення до вчинення виконавчого напису, нотаріус вправі витребувати їх у стягувача (підпункт 2.2 пункту 2 Глави 16 розділу ІІ Порядку). Крім того, підпунктами 3.2, 3.5 пункту 3 Глави 16 розділу ІІ Порядку передбачено, що безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком документів. При вчиненні виконавчого напису нотаріус повинен перевірити, чи подано на обґрунтування стягнення документи, зазначені у вказаному Переліку документів. При цьому цей Перелік документів не передбачає інших умов вчинення виконавчих написів нотаріусами ніж ті, які зазначені в Законі "Про нотаріат" та Порядку вчинення нотаріальних дій. При цьому стаття 50 Закону "Про нотаріат" передбачає, що нотаріальна дія або відмова у її вчиненні оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти. Вчинення нотаріусом виконавчого напису це нотаріальна дія, яка полягає в посвідченні права стягувача на стягнення грошових сум або витребування від боржника майна. При цьому нотаріус здійснює свою діяльність у сфері безспірної юрисдикції і не встановлює прав або обов`язків учасників правовідносин, не визнає і не змінює їх, не вирішує по суті питань права. Тому вчинений нотаріусом виконавчий напис не породжує права стягувача на стягнення грошових сум або витребування від боржника майна, а підтверджує, що таке право виникло в стягувача раніше. Мета вчинення виконавчого напису надання стягувачу можливості в позасудовому порядку реалізувати його право на примусове виконання зобов`язання боржником. Отже, відповідне право стягувача, за захистом якого він звернувся до нотаріуса, повинно існувати на момент звернення. Так само на момент звернення стягувача до нотаріуса із заявою про вчинення виконавчого напису повинна існувати й, крім того, також бути безспірною, заборгованість або інша відповідальність боржника перед стягувачем. Безспірність заборгованості чи іншої відповідальності боржника це обов`язкова умова вчинення нотаріусом виконавчого напису (стаття 88 Закону "Про нотаріат"). Однак характер правового регулювання цього питання дає підстави для висновку про те, що безспірність заборгованості чи іншої відповідальності боржника для нотаріуса підтверджується формальними ознаками наданими стягувачем документами згідно з Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів. Таким чином, вчинення нотаріусом виконавчого напису відбувається за фактом подання стягувачем документів, які згідно із відповідним Переліком є підтвердженням безспірності заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем. Однак сам по собі цей факт (подання стягувачем відповідних документів нотаріусу) не свідчить про відсутність спору стосовно заборгованості як такого. У відповідності до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Згідно з ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Мотиви суду. Постановою Кабінету Міністрів України № 662 від 26.11.2014 Перелік документів доповнено після розділу "Стягнення заборгованості за нотаріально посвідченими договорами" новим розділом такого змісту: "Стягнення заборгованості з підстав, що випливають з кредитних відносин 2. Кредитні договори, за якими боржниками допущено прострочення платежів за зобов`язаннями. Для одержання виконавчого напису додаються: а) оригінал кредитного договору; б) засвідчена стягувачем виписка з рахунка боржника із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення з відміткою стягувача про непогашення заборгованості". Разом з цим, постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року у справі № 826/20084/14 постанову № 662 визнано незаконною та нечинною в частині, зокрема, доповнення Переліку документів розділом "Стягнення заборгованості з підстав, що випливають з кредитних відносин". Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 року постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року у справі № 826/20084/14 залишено без змін. Таким чином, оскільки у судовому порядку постанову № 662 визнано незаконною та нечинною у вказаній вище частині, кредитний договір, який не є нотаріально посвідченим, не входить до переліку документів, за якими може бути здійснено стягнення заборгованості у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса. Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 21.09.2021 по справі № 910/10374/17. Як було встановлено судом, кредитний договір, на підставі якого було вчинено оспорюваний виконавчий не був посвідчений нотаріально. Відповідач не скористався своїм правом та не спростував вказаний факт. Враховуючи зазначені обставини, вказаний договір не входить до переліку документів, за якими може бути здійснено стягнення заборгованості у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса. Отже, нотаріусом при вчиненні оспорюваного виконавчого напису було порушено Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, що є окремою підставою для визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню. У Постанові КЦС ВС від 23.01.2018 у справі № 310/9293/15-ц зазначено, що вчинений нотаріусом виконавчий напис не породжує права стягувача на стягнення грошових сум або витребування від боржника майна, а підтверджує, що таке право виникло в стягувача раніше. Безспірність заборгованості чи іншої відповідальності боржника це обов`язкова умова вчинення нотаріусом виконавчого напису. Нотаріус при вчиненні напису не переконався належним чином у безспірності розміру сум, що підлягають стягненню за виконавчим написом, а як встановлено судом, заборгованість не є безспірною. Виконавчий напис вчинено нотаріусом за Договором, який не є нотаріально посвідченим. Жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про зворотнє, ані представником відповідача, ані приватним нотаріусом суду не надано. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивачем доведені обставини, на які він посилається як на підставу свого позову, уся сукупність зібраних по справі доказів підтверджує викладені в позовній заяві обставини, а тому суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. Судові витрати. Як убачається з матеріалів справи, позивачем за подання до суду позовної заяви сплачено 1 211,20 грн судового збору та за подання заяви про забезпечення позову 605,60 грн (а.с. 1, 10). Внаслідок задоволення позову судові витрати зі сплати судового збору за подання до суду позовної заяви та заяви про забезпечення позову у загальному розмірі 1 816,80 грн на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України покладаються на відповідача. Частиною 1 ст. 134 ЦПК України визначено, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. За правилами ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. У відповідності до ч. 1 т. 134 ЦПК України представником позивача у позовній заяві наведено попередній розрахунок суми судових витрат, які позивач понесла або очікує понести у зв`язку із розглядом справи, згідно з яким судові витрати складаються із судового збору та витрат на професійну правничу допомогу. Представник позивача зазначив, що розмір понесених позивачем судових витрат на професійну правничу допомогу становить 7 000 грн, докази підтвердження розміру понесених витрат будуть надані суду до ухвалення рішення суду або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду. Відтак питання щодо компенсації витрат на професійну правничу допомогу не вирішувалося.

Outcome: approved