Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-04 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з даним позовом і в його обґрунтування зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить право власності на 1/2 частку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Від імені спадкодавця заповіти не складалися і не посвідчувалися. 11.11.2025 року вона звернулася до Другої лохвицької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , але їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, так як вона пропустила встановлений законодавством термін для прийняття спадщини. Нотаріусом було роз"яснено її право на звернення до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначає, що строк прийняття спадщини пропущений через сукупність поважних та непереборних причин, а саме через карантинні обмеження, які були введені на території держави. Також, вказує на те, що інші спадкоємці на майно спадкодавця відсутні. Враховуючи викладене, позивачка просить суд визначити позивачу додатковий строк терміном у один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач та представник позивача в підготовче судове засідання не з`явилися, але в матеріалах справи наявні заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують повністю та просять задовольнити. Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, але надіслав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає. Представник третьої особи Другої лохвицької державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилася, але надіслала заяву про розгляд справи без участі нотаріуса. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. За відсутності учасників процесу розгляд цивільної справи здійснено в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Ознайомившись із матеріалами цивільної справи, дослідивши та давши оцінку доказам по справі суд прийшов до наступного. Як встановлено судом, [INFO] помер позивачки батько [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , актовий запис № 216 (а.с.5). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить право власності на 1/2 частку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яке належало померлому згідно Свідоцтва про право власності на житло від 14.08.1997 року (а.с.13). Від імені спадкодавця заповіти не складалися і не посвідчувалися. Інших спадкоємців, які б могли претендувати на спадкове майно [PERSON] немає. 11.11.2025 року позивачка звернулася до Другої лохвицької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , але їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, так як вона пропустила встановлений законодавством термін для прийняття спадщини. Нотаріусом було роз"яснено її право на звернення до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, про що свідчить Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.11.2025 року № 390/02-31 (а.с.15). Відповідно до Довідки, виданої виконкомом Заводської міської ради № 332 від 10.11.2025 року, що [PERSON] , [INFO] , дійсно проживав та був зареєстрований в [ADDRESS] з 20.02.1979 року по день смерті [INFO] . За даною адресою на день смерті [PERSON] зареєстрованих осіб немає (а.с.8). На запит суду в.о. завідувача Другої лохвицької державної нотаріальної контори Г. Іщенко надала інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), відповідно до якої після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] , який проживав на день смерті за адресою: [ADDRESS] , спадкова справа не заведена. Заповіти від його імені не посвідчувалися (а.с.32-34). Строк прийняття спадщини позивачкою пропущений через сукупність поважних та непереборних причин, а саме через карантинні обмеження запровадженні на території держави з метою запобігання поширення на території України гострої распіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, у зв`язку з чим було обмежено прийом громадян державнмими нотаріальними конторами та іншими державними органами, а також у зв`язку з тим, що вона не мала інформації, що після смерті батька лишилося майно, яке необхідно їй успадкувати. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦПК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширення на території України гострої распіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" на всій території України з 12.03.2020 року установлено карантин. В подальшому дія карантину рішенням Уряду України періодично продовжувалася. Встановлення каратнитну супроводжувалося запровадженням обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. На період дії карантину, листом Міністерства юстиції України від 17.03.2020 року № 1534/19.5/32-20 "Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину" було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії. Згідно правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 р. у справі № 565/1145/17, яка в силу ст. 263 ЦПК України враховується судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України, докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved