Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-04 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Позов мотивовано тим, що [INFO] в м. Гайворон Голованівського району Кіровоградської області помер батько позивача - [PERSON] . Оскільки спадщина відкрилася до 2004 року, то правовідносини регулюються Цивільним кодексом УРСР від 18.07.1963 року. Єдиними спадкоємцями за законом першої черги являються сторони по справі, а саме дружина - [PERSON] та діти - [PERSON] та [PERSON] . Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає. За життя спадкодавець заповіту не складала. Позивач прийняла спадщину так як на день її відкриття була неповнолітньою дитиною. Відповідач [PERSON] прийняла спадщину шляхом вступу в управління володіння спадковим майном так як проживала на день смерті зі спадкодавцем, тобто чоловіком. Відповідач [PERSON] також прийняла спадщину так як на день її відкриття була неповнолітньою дитиною. Відповідач [PERSON] в період шестимісячного строку заяву про відмову від спадщини на користь позивача не подала через юридичну необізнаність. Відповідач [PERSON] так як була неповнолітня відмовитися від спадщини не могла. Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина до складу якої входить житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позивач звернулася до державної нотаріальної контори, однак державним нотаріусом було видано постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку наявністю інших спадкоємців, а тому вона змушена звертатись до суду. На підставі викладеного просить суд визнати за [PERSON] , право власності в порядку спадкування за законом житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] ; судові витрати залишити по фактично понесеним. Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися. Представник позивача надав до суду заяву з клопотанням розглянути справу без участі позивача та представника позивача, позовні вимоги підтримує повністю та просить суд їх задовольнити. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги визнають. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що до відносин спадкування необхідно застосувати законодавство, чинне на час відкриття спадщини, тобто норми ЦК УРСР в редакції 1963 року. З матеріалів справи вбачається, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 9). Після його смерті залишилось спадкове майно, зокрема, житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Факт належності померлому [PERSON] , вищезазначеного майна підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав №463073459 від 05.02.2026 року. З копії технічного паспорта на житловий будинок садибного типу з господарським будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] , вбачається, що загальна площа будинку становить 73,6 м.кв. (а.с. 19-22). З копії висновку про вартість об`єкту, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , вбачається, що ринкова вартість житлового будинку становить 206816 грн. 00 коп. (а.с. 18). Згідно копії наказу відділу архітектури та містобудування Гайворонської міської ради Кіровоградської області від 22.01.2026 року № 10 та витягу з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про присвоєння адрес Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва від 22.01.2026 року, житловому будинку садибного типу за адресою: [ADDRESS] присвоєно новий порядковий номер - 33. Статтею 524 ЦК УРСР, яким регулюються спірні правовідносини, передбачено, що спадкування здійснюється за законом і за заповітом. За змістом розділу VІІ вказаного Кодексу, прийняття спадщини - це акт, який поширюється на всі об`єкти спадкування водночас і свідчить про бажання скористатися правом на спадщину. До спадкоємця в момент виникнення правонаступництва переходять і ті права, які в цей час ще не були відомі. Згідно зі ст.ст. 548, 549 ЦК УРСР для прийняття спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв, не допускається прийняття спадщини під умовою або застереженням. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Відповідно до п. 1 ч. 1 та ч. 2 ст.549 ЦК УРСР спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини, зазначені дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Таким чином, за ст.549 ЦК УРСР спадкоємець вважається таким, що фактично прийняв спадщину, якщо він довів, що він вступив в управління або користування спадковим майном. Доказом цього може бути наявність у спадкоємця ощадної книжки на ім`я померлого, іменних цінних паперів, квитанцій про оплату комунальних та інших послуг, обов`язкового страхування майна та інших документів, виданих на ім`я померлого, на майно, користування, управління і розпорядження яким можливе тільки після оформлення прав на нього. Відповідно до ст.ст. 529, 530 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. При відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга). Судом встановлено, що позивач [PERSON] відносить до числа спадкоємців за законом першої черги, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 11) та прийняла спадщину після смерті [PERSON] так як на день її відкриття була неповнолітньою дитиною. Згідно довідки Гайворонської міської ради Кіровоградської області від 24.09.2025 року №187/00185, [PERSON] , який помер [INFO] , на день його смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . Станом на 03.07.1991 року за вказаною адресою на постійне місце проживання зареєстровані особи: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] (а.с. 23). Таким чином, спадщину після смерті [PERSON] прийняли його дружина [PERSON] (а.с. 10) та донька [PERSON] (а.с. 46), шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном, оскільки були зареєстровані у спадковому будинку. Крім того, [PERSON] прийняла спадщину після смерті [PERSON] так як на день її відкриття була неповнолітньою дитиною. Відповідачі позовні вимоги визнали на частку спадкового майна не претендують. З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) встановлено, що будь-яка інформація на померлого [INFO] [PERSON] відсутня. Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом та таких, які матимуть право на обов`язкову частку у спадщині після смерті [PERSON] , судом не встановлено та до нотаріальної контори не звертались. Враховуючи наведене та визнання відповідачами позовних вимог, що не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що вимоги позивача про визнання за нею права власності на спірне майно є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Outcome: approved