Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-08 00:00:00

Заступник керівника Печерської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся до суду з позовом до [PERSON] про витребування майна та скасування речового права на нерухоме майно . На обґрунтування позовних вимог Прокурор послався на відсутність правових підстав для вибуття із комунальної власності майна, що належить територіальній громаді міста, право власності на яке наразі зареєстроване за [PERSON] . Відповідно до рішення Київської міської ради № 284/5096 від 02.12.2010 «Про питання комунальної власності територіальної громади міста Києва», зі змінами внесеними рішенням від 22.05.2013 № 359/9416, будинок [ADDRESS] внесений до Переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва, що розміщені в Печерському районі . Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 1112 від 10.12.2010 «Про питання організації управління районами в місті Києві» будинок [ADDRESS] віднесено до сфери управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації . Згідно з розпорядженням Печерської районної в місті Києві державної адміністрації від 20.09.2013 № 509 «Про перезакріплення майна, що перебуває в комунальній власності територіальної громади міста Києва, переданого до сфери управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації», вказаний будинок перебуває на балансовому утриманні Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» Рішенням Київської міської ради від 20.12.2016 № 704/1708 [ADDRESS] перейменовано на [ADDRESS]. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі - державний реєстр) та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 16.04.2024 на праві комунальної власності 26.12.2018 зареєстровано нежитлові приміщення (групи приміщень № 31, 49, 50), поверх- І, літ. «А» загальною площею 160, 7 кв. м за адресою: [ADDRESS] . Реєстраційний номер вказаного об`єкта нерухомого майна 1737911880000. Дана реєстрація є актуальною на даний час. За інформацією Печерської районної у м. Києві державної адміністрації та Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) приватизація вказаного об`єкту не здійснювалась. Розпорядженням Печерської районної в місті Києві державної адміністрації від 29.11.2018 № 689 «Про затвердження протоколу засідання постійно діючої конкурсної комісії Печерської районної в місті Києві державної адміністрації з проведення конкурсу на право оренди майна територіальної громади міста Києва № 21/8/18 від 23.11.2018» нежитлові приміщення першого поверху площею 145,8 кв.м (в тому числі і група приміщень № 50 (приміщення з № 1 по № 9), загальною площею 81,3 кв.м) в будинку [ADDRESS] були передані в орендне користування ФОП [PERSON] , як єдиному претенденту, який взяв на себе зобов`язання виконувати всі умови конкурсу, у зв`язку з чим 29.11.2018 було підписано договір № 202/КК/605 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду. Однак, при обстеженні вказаного нерухомого майна встановлено факт його використання сторонніми особами, що підтверджується доданими до позовної заяви актами, складеними посадовими особами балансоутримувача від 16.02.2023 та від 26.04.2024. Так, відповідно до акту обстеження нежитлового приміщення від 26.04.2024, складеного посадовими особами Керуючої компанії, на час обстеження над центральним окремим входом до приміщення зі сторони [ADDRESS] (вхід до групи приміщень № 50 та № 49) знаходилась вивіска Bolt Food - інформаційно-консультативний центр. Приміщення № 50 використовується як офісне, доступу до приміщень № 49 та № 50 не надано. Інший окремий вхід з торця будинку до групи приміщень № 31 площею 51,8 кв.м зачинений дверним ролетом. Водночас встановлено, що державним реєстратором Микитенко О.В. 05.09.2018 на підставі свідоцтва про право власності б/н від 04.03.2010, ніби-то виданого Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) згідно з наказом № 89-С/К1 від 17.02.2010, зареєстровано право власності на нежитлове приміщення [ADDRESS] загальною площею 176,9 кв. м за [PERSON] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1639651280000). При цьому, відповідно до інформації КП «Житло-Сервіс» від 16.06.2023, наданої за дорученням Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), вказане свідоцтво та наказ не видавались. Печерська районна в місті Києві державна адміністрація звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рубігов», треті особи Київська міська рада, Департамент комунальної власності міста Києва, Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» про витребування майна з чужого незаконного володіння майна. За результатами розгляду справи №910/12865/20, рішенням Господарського суду міста Києва від 29.09.2021, залишеним без змін постаново суду апеляційної інстанції від 12.01.2022 зу задоволенні позову відмовлено. При цьому, суди дійшли висновку, що нежитлові приміщення, група приміщень № 50 (приміщення з № 1 по № 9), загальною площею 81,3 кв. м, поверх - 1, літ. «А» за адресою: [ADDRESS] , які зареєстровані на праві комунальної власності за територіальною громадою міста Києва в особі Київської міської ради, вибули із володіння Київської міської ради та Печерської райдержадміністрації, як органу, якому вищезазначене майно передане до сфери управління, незаконно та без відповідної на те волі, але разом з цим зазначили, що Печерська районна в місті Києві державна адміністрації не є належним позивачем в даній справі. 14 грудня 2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Рубігов» (код ЄДРПОУ: 42922232) та гроадянином України [PERSON] (іпн [NUMBER] ) був укладений договір купівлі-продажу нежитлового приміщення №15, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Прокурор послався на відсутність правових підстав для вибуття із комунальної власності майна, що належить територіальній громаді міста, право власності на яке наразі зареєстроване за [PERSON] , тому просить витребувати у [PERSON] (ІПН: [NUMBER] ) на користь Київської міської ради (код ЄДРПОУ 22883141) нерухоме майно - нежитлове приміщення № 15 загальною площею 96,5 кв.м, розташоване по [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1775182280000), яке фактично є групою приміщень № 50 (приміщення з №1 по №9) площею 81,3 кв. м поверх I, літ «А», по [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1737911880000). Скасувати державну реєстрацію права власності [PERSON] (ІПН: [NUMBER] ) нежитлове приміщення № 15 загальною площею 96,5 кв.м, розташоване по [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1775182280000), проведену 14.12.2023 на підставі рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу м.Києва Козаренко Олександри Сергіївни № 70712601 від 14.12.2023, припинивши права власності на це нерухоме майно, та закрити розділ державного реєстру речових прав на нерухоме майно. В судовому засіданні представник позивача позов підтримала, просила задовольнити. Представник КМР просив розглядати справу в відсутність, позов підтримав. Представник відповідача подав відзив. 14 грудня 2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Рубігов» та [PERSON] був укладений договір купівлі-продажу нежитлового приміщення №15, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Загальна площа приміщення нерухомого майна: 96,5 кв.м. На момент правочину нерухоме майно належало ТОВ «Рубігов» (код ЄДРПОУ: 42922232) на підставі: акту примання-передачі нерухомого майна, посвідченого Легкобит С.О., приватним нотаріусом КМНО, 03.04.2019 року, за реєстровими № №761, 762; Рішення №1 учасника ТОВ «Рубігов» (код ЄДРПОУ: 42922232) посвідченого Легкобит С.О., приватним нотаріусом КМНО 01.04.19 р., за реєстровим №715. Право власності на нерухоме майно за ТОВ «Рубігов» (код ЄДРПОУ: 42922232) було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно Легкобит С.О., приватним нотаріусом КМНО 03.04.19 р., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1775182280000, номер запису право власності 31038224. На дату правочину факт відстуності обтяження, іпотеки, інших речових прав на нерухоме майно, відсутність обтяжень щодо майна, податкової застви, щодо боргових зобов`язань ТОВ «Рубігов» (код ЄДРПОУ: 42922232) було підтвержено відповідними витягми з реєстрів. Згідно п.1.5 продавець гарантував, що від Покупця (відповідач по справі) не приховано обставин, які мають істотне значення; самовільних перепланувань, переобладнень та перебудов не проводилось; будьяких прав щодо відчужуваного нерухомого майна у третіх осіб як в межах, так і за межами України не має; внаслідок продажу нерухомого майна не буде порушено прав та законних інтересів третіх осіб. Відповідно п.2.1. Договору, ціна нерухомого майна становить 3 420 252 грн.00 коп. Без ПДВ. Зазначена вартість була сплачена, що підтверджується відповіднию платіжною інструкцією. Згідно пункту 5.2 Договору право власності виникло у Відповідача на підставі п.4 ст.334 ЦК україни з моменту державної реєстрації у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Таким чином, з огляду на недотримання прокурором вимог законодавства, а саме частини 5 статті 390 ЦК України, позовна заява не підлягає задоволенню з огляду на те, що відповідач є добросовісним набувачем, а позивач не вніс на депозитний рахунок суду вартість нерухомого майна. В судовому засіданні просив відмовити в позові. Ухвалою суду від 27.09.24р. відкрито провадження в порядку загального провадження. Ухвалою суду від 05 лютого 2025 клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Лашина О.В. задоволено. Залучено до участі у справі № 757/28792/24-ц - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Козаренко О.С. ,ТОВ «Рубігов» (нова назва «РЕНТ-ПРОФІТ ГРУП», ТОВ «Бастіон-Девеломпент» , [PERSON] , в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача. 3-ті особи пояснення не надали , в судове засідання не з`явились. Судом визнано можливим розгляд у відсутність. Ухвалою суду від 15.04.2025р. закрито підготовче та призначено до судового розгляду. Суд, заслухавши представників сторін, дослідивши надані докази, приходить до слідуючого. Судом встановлено. Відповідно до рішення Київської міської ради № 284/5096 від 02.12.2010 «Про питання комунальної власності територіальної громади міста Києва», зі змінами внесеними рішенням від 22.05.2013 № 359/9416, будинок [ADDRESS] внесений до Переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва, що розміщені в Печерському районі (№ 394 додаток № 6). Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 1112 від 10.12.2010 «Про питання організації управління районами в місті Києві» будинок [ADDRESS] віднесено до сфери управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації (додаток 6, таблиця 5, пункт 395). Згідно з розпорядженням Печерської районної в місті Києві державної адміністрації від 20.09.2013 № 509 «Про перезакріплення майна, що перебуває в комунальній власності територіальної громади міста Києва, переданого до сфери управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації», вказаний будинок перебуває на балансовому утриманні Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» (далі за текстом - Керуюча компанія). Рішенням Київської міської ради від 20.12.2016 № 704/1708 [ADDRESS] перейменовано на [ADDRESS]. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі - державний реєстр) та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 16.04.2024 на праві комунальної власності 26.12.2018 зареєстровано нежитлові приміщення (групи приміщень № 31, 49, 50), поверх- І, літ. «А» загальною площею 160, 7 кв. м за адресою: [ADDRESS] . Реєстраційний номер вказаного об`єкта нерухомого майна 1737911880000. Дана реєстрація є актуальною на даний час. За інформацією Печерської районної у м. Києві державної адміністрації та Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) приватизація вказаного об`єкту не здійснювалась. Розпорядженням Печерської районної в місті Києві державної адміністрації від 29.11.2018 № 689 «Про затвердження протоколу засідання постійно діючої конкурсної комісії Печерської районної в місті Києві державної адміністрації з проведення конкурсу на право оренди майна територіальної громади міста Києва № 21/8/18 від 23.11.2018» нежитлові приміщення першого поверху площею 145,8 кв.м (в тому числі і група приміщень № 50 (приміщення з № 1 по № 9), загальною площею 81,3 кв.м) в будинку [ADDRESS] були передані в орендне користування ФОП [PERSON] , як єдиному претенденту, який взяв на себе зобов`язання виконувати всі умови конкурсу, у зв`язку з чим 29.11.2018 було підписано договір № 202/КК/605 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду. Однак, при обстеженні вказаного нерухомого майна встановлено факт його використання сторонніми особами, що підтверджується доданими до позовної заяви актами, складеними посадовими особами балансоутримувача від 16.02.2023 та від 26.04.2024. Так, відповідно до акту обстеження нежитлового приміщення від 26.04.2024, складеного посадовими особами Керуючої компанії, на час обстеження над центральним окремим входом до приміщення зі сторони [ADDRESS] (вхід до групи приміщень № 50 та № 49) знаходилась вивіска Bolt Food - інформаційно-консультативний центр. Приміщення № 50 використовується як офісне, доступу до приміщень № 49 та № 50 не надано. Інший окремий вхід з торця будинку до групи приміщень № 31 площею 51,8 кв.м зачинений дверним ролетом. Водночас встановлено, що державним реєстратором Микитенко О.В. 05.09.2018 на підставі свідоцтва про право власності б/н від 04.03.2010, ніби-то виданого Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) згідно з наказом № 89-С/К1 від 17.02.2010, зареєстровано право власності на нежитлове приміщення [ADDRESS] загальною площею 176,9 кв. м за [PERSON] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1639651280000). При цьому, відповідно до інформації КП «Житло-Сервіс» від 16.06.2023, наданої за дорученням Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), вказане свідоцтво та наказ не видавались. В подальшому, право власності на вказаний об`єкт нерухомості зареєстровано приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петріцькою А.П. 10.01.2019 за ТОВ «Бастіон-Девелопмент» на підставі акту приймання-передачі нерухомого майна до статуного капіталу товариства від 20.12.2018, за яким [PERSON] передав та він же, як директор ТОВ «Бастіон-Девелопмент», прийняв це майно. Далі, державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Мутайламовим Ш.А. 27.02.2019, на підставі висновку щодо технічної можливості поділу вказаного об`єкта нерухомого майна, виданого 25.02.2019 ФОП [PERSON] , внесено до державного реєстру відомості про закриття розділу на вищевказаний об`єкт нерухомості у зв`язку з його поділом. Одночасно, на підставі вказаного висновку тим же державним реєстратором прийняті рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) № 45731356, № 45731513 та зареєстровано в дежавному раєстрі за ТОВ «Бастіон-Девелопмент» право власності на 2 нежитлові приміщення по [ADDRESS] : № 15 загальною площею 96,5 кв. м (реєстраційний номер 1775182280000) та № 15/1 загальною площею 80,4 кв. м (реєстраційний номер 1775188780000). Після цього вказані нежитлові приміщення, які фактично є комунальним майном, зареєстрованим в державному реєстрі під № 1737911880000, неодноразово відчужувались як окремі об`єкти нерухомості. Так, нежитлове приміщення № 15 22.03.2019 зареєстровано приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петріцькою А.П. за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 22.03.2019 № 2028. Далі, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С.О. 03.04.2019 внесено до державного реєстру запис, яким право власності на нього зареєстровано за ТОВ «Рубігов» на підставі акту приймання-передачі нерухомого майна №1 від 03.04.2019, складеного між [PERSON] та ТОВ «Рубігов». Загідно з актуальними відомостями відомостями реєстру на даний час право власності на нежитлове приміщення [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомості 1775182280000) зареєстровано за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 14.12.2023, укладеного з ТОВ «Рубігов» (рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Козаренко О.С. про державну реєстрацію прав № 70712601 від 14.12.2023). Водночас, відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 20.10.2023, проведеної в рамках кримінального провадження № 42019101060000160, нежитлові приміщення група приміщень № 50 (приміщення з №1 по №9) загальною площею 81,3 кв. м поверх - І, літ. «А» по [ADDRESS] , відомості про технічні характеристики якого містяться в технічному паспорті Київського міського бюро технічної інвентаризації від 30.05.2018 (інвентаризаційна справа №НЖ-4212), які перебувають у комунальній власності та нежитлове приміщення № 15 площею 96,5 кв.м, що розташоване за адресою [ADDRESS] , відомості про технічні характеристики якого містяться в технічному паспорті ФОП [PERSON] від 25.02.2019 (інвентаризаційна справа №1164) є одним і тим же об`єктом нерухомості. З огляду на викладене, відкриття нового розділу на об`єкт нерухомості, який вже зареєстрований на праві комунальної власності, та набуття права власності на нього сторонніми особами є незаконним та порушує майнові права законного власника зазначених нежитлових приміщень ? територіальної громади міста Києва. Судом встановлено , що постановою Верховного Суду від 10.04.2024 у справі № 910/3419/22 за позовом заступника керівника Печерської окружної прокуратури міста Києва витребувано у ПП «Бунгало» нежитлове приміщення № 15/1 по [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1775188780000) до комунальної власності. Щодо витребування майна Суд встановив, що вперше право власності незаконно зареєстроване за ТОВ "Бастіон-девелопмент" 27.02.2019, після чого неодноразово відчужувалося. Відповідач як п`ятий набувач придбав спірне майно 14.12.2023р. Оскільки відповідач не вчинив дій щодо з`ясування підстав первісної державної реєстрації майна за ТОВ "Бастіон-девелопмент" (яка здійснювалась на підставі висновку технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна), то з огляду на ці обставини суд вважає необґрунтованими твердження відповідача про те, що він є добросовісним набувачем. У постановах від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17 (пункти 37, 38), від 01.04.2020 у справі № 610/1030/18 (пункти 46.1, 46.2) та від 15.06.2021 у справі № 922/2416/17 (пункти 7.15, 7.16) Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновки про те, що за відсутності у реєстрі відомостей про права інших осіб на нерухоме майно або їх обтяжень особа, яка добросовісно покладалася на ці відомості, тобто не знала і не мала знати про існування таких прав чи обтяжень, набуває право на таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень. Утім ці висновки Великої Палати Верховного Суду не застосовуються, оскільки відповідач покладався на відомості реєстру недобросовісно. Суд установив, що приміщення групи нежитлових приміщень № 31 загальною площею 51,8 кв. м та приміщення групи приміщень № 49 загальною площею 27,6 кв. м на [ADDRESS] , відомості про технічні характеристики яких містяться в технічному паспорті від 30.05.2018 (інвентаризаційна справа №НЖ-4212), які перебувають у комунальній власності, та приміщення групи нежитлових приміщень № 15/1 загальною площею 80,4 кв. м, розташоване за цією ж адресою, відомості про технічні характеристики якого містяться у технічному паспорті від 25.02.2019 (інвентаризаційна справа №1164), є одним і тим же об`єктом нерухомості. Право власності на спірне майно зареєструвалось двічі: вперше у складі об`єкта нерухомого майна загальною площею 160,7 кв. м, реєстраційний номер 1737911880000, а згодом як окремого об`єкта нерухомого майна загальною площею 80,4 кв. м, реєстраційний номер 1737911880000. Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.07.2018 у справі № 653/1096/16-ц (пункти 43, 89), володіння рухомими та нерухомими речами відрізняється: якщо для володіння першими важливо встановити факт їх фізичного утримання, то факт володіння другими може підтверджуватися, зокрема, державною реєстрацією права власності на це майно у встановленому законом порядку (принцип реєстраційного підтвердження володіння). Отже, якщо право власності на нерухоме майно зареєстроване одночасно за двома особами як нібито на два різні об`єкти, які є однією й тією ж нерухомістю, то обидві особи володіють таким нерухомим майном, але володіння кожної з цих осіб є неповноцінним. Ця особливість не змінює характеру порушення прав та інтересів постраждалої особи, яке полягає у позбавленні її порушником повноцінного володіння спірним майном. Тому належному способу захисту прав та інтересів постраждалої особи відповідає позовна вимога про витребування спірного нерухомого майна. Оскільки подвійна реєстрація права власності на одне й те ж майно унеможливлює повноцінне володіння таким майном будь-якою особою, таке порушення є триваючим, що виключає застосування позовної давності. Крім того, вирішення спору має призводити до припинення порушення і повноцінного володіння нерухомим майном, а тому судове рішення про витребування нерухомого майна як такого, право на яке зареєстроване двічі, є підставою для закриття одного з розділів Державного реєстру прав на нерухоме майно. Положення частин першої, другої, четвертої статті 14 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у редакції, чинній на час реєстрації права власності на спірні приміщення за ПП "Бунгало", передбачали, що розділ Державного реєстру прав та реєстраційна справа закриваються у разі: знищення об`єкта нерухомого майна; поділу, об`єднання об`єктів нерухомого майна або виділу частки з об`єкта нерухомого майна; державної реєстрації права власності на новостворений об`єкт нерухомого майна, щодо якого в Державному реєстрі прав відкрито розділ як на об`єкт незавершеного будівництва. У разі поділу об`єкта нерухомого майна або виділу частки з об`єкта нерухомого майна відповідний розділ Державного реєстру прав та реєстраційна справа закриваються, реєстраційний номер цього об`єкта скасовується. На кожний новостворений об`єкт нерухомого майна відкривається новий розділ Державного реєстру прав та формується нова реєстраційна справа, присвоюється новий реєстраційний номер кожному з таких об`єктів. Записи про речові права та їх обтяження щодо об`єкта, який поділяється, або при виділі частки з цього об`єкта переносяться до розділів Державного реєстру прав, відкритих на кожний новостворений об`єкт. Якщо правочином або актом відповідного органу встановлено, що речові права та їх обтяження не поширюються на всі новостворені об`єкти нерухомого майна, записи про такі права та обтяження переносяться лише до розділів, відкритих для новостворених об`єктів, яких вони стосуються. У разі проведення державної реєстрації права власності на новостворений об`єкт нерухомого майна, щодо якого в Державному реєстрі прав відкрито розділ як на об`єкт незавершеного будівництва, відповідний розділ та реєстраційна справа щодо об`єкта незавершеного будівництва закриваються, реєстраційний номер такого об`єкта скасовується. Для новоствореного об`єкта нерухомого майна відкривається новий розділ у Державному реєстрі прав та формується нова реєстраційна справа, присвоюється новий реєстраційний номер такому об`єкту. Записи про речові права та їх обтяження щодо об`єкта незавершеного будівництва переносяться до розділу Державного реєстру прав, відкритого для новоствореного об`єкта. Зважаючи на те, що подвійна реєстрація права власності на одне й те ж майно унеможливлює повноцінне володіння ним будь-якою особою, судове рішення у таких спорах обов`язково має призводити до закриття одного з розділів реєстру незалежно від того, на чию користь воно ухвалюється. У таких справах кожну сторону слід розглядати одночасно і як позивача, і як відповідача, навіть якщо відповідач формально не звернувся із зустрічним позовом про витребування нерухомого майна від позивача. Якщо відповідач не визнає позов про витребування від нього майна, право власності на яке зареєстроване як за позивачем, так і за відповідачем як на нібито різні об`єкти нерухомості, то він фактично вимагає витребування цього майна від позивача. Тому суд має витребувати спірне майно або від відповідача на користь позивача, або від позивача на користь відповідача, аби подвійна реєстрація була припинена на майбутнє. Водночас слід звернути увагу на те, що як до ухвалення судом рішення, так і після нього (до внесення відповідних змін до Державного реєстру прав на нерухоме майно) не виключена можливість реєстрації інших, крім права власності, прав на нерухоме майно та їх обтяжень у розділі, який підлягає закриттю, у тому числі добросовісних набувачів таких прав. Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок про те, що судове рішення про задоволення позову стосується особи, щодо якої ухвалено це рішення, і не визначає права чи обов`язки інших осіб (постанова від 30.06.2020 у справі № 9/028-10/13 (пункт 10.28)). Судове рішення діє виключно inter partes (з лат. між сторонами) (постанова Верховного Суду від 19.04.2023 у cправі № 904/7803/21 (пункт 6.23)). Тому судове рішення про витребування нерухомого майна як такого, право на яке зареєстроване двічі, є підставою як для державної реєстрації припинення права власності особи, від якої воно витребовується, для закриття відповідного розділу у Державному реєстрі прав на нерухоме майно, так і для перенесення з розділу, який підлягає закриттю, до розділу, який залишається, відомостей про інші, крім права власності, права на нього та обтяження. Можлива наявність суперечності між речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зареєстрованими у цих розділах не є перешкодою для їх перенесення, оскільки вона виникла раніше внаслідок відкриття двох розділів реєстру на одне й те ж нерухоме майно. Державна реєстрація припинення таких прав та обтяжень здійснюється у загальному порядку на підставі відповідного судового рішення за позовом зацікавленої особи. Власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (частина перша статті 387 ЦК України). Оскільки позивач довів своє право власності на спірне нерухоме майно, а відповідач не є добросовісним його набувачем, то спірне майно підлягає витребуванню від відповідача на підставі статті 387 ЦК України. У постановах Верховного Суду від 25.11.2020 у справі № 372/128/17 та від 15.11.2023 у справі № 363/848/17 зазначено, що реалізація права на витребування майна з чужого володіння не потребує визнання недійсними правочинів, за якими майно вибуло від законного власника, воно лише обмежене добросовісністю набувача і зберігається за власником за умови, якщо майно вибуває з володіння власника поза його волею, що й повинно бути доведено в суді. Така судова практика є сталою, відмінність залежить лише від доказування й фактичних обставин конкретної справи. Відповідно до статті 1 Першого Протоколу до Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Критеріями сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого Протоколу до Конвенції є те, чи ґрунтувалося таке втручання на національному законі, чи переслідувало легітимну мету, що випливає зі змісту вказаної статті, а також чи є відповідний захід пропорційним легітимній меті втручання у право. Принцип «належного урядування» не встановлює абсолютної заборони на витребування із приватної власності майна на користь держави, якщо майно вибуло із власності держави у незаконний спосіб, а передбачає критерії, які необхідно з`ясовувати та враховувати при вирішенні цього питання для того, щоб оцінити правомірність і допустимість втручання держави у право на мирне володіння майном. Дотримання принципу «належного урядування» оцінюється одночасно з додержанням принципу «пропорційності», при тому, що немає точного, вичерпного переліку обставин і фактів, установлення яких беззаперечно свідчитиме про додержання чи порушення «справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини». Цей критерій є оціночним і стосується суб`єктивної складової кожної конкретної справи, а тому має бути з`ясований у кожній конкретній справі на підставі безпосередньо встановлених обставин і фактів. Будь-які приписи, зокрема і приписи Конвенції, слід застосовувати з урахуванням обставин кожної конкретної справи, оцінюючи поведінку обох сторін спору, а не лише органів державної влади та місцевого самоврядування (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц, постанова Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 761/17557/15-ц). Зважаючи, що відповідач є недобросовісним набувачем спірного майна, оскільки він не вчинив дій щодо з`ясування підстав неодноразової державної реєстрації майна протягом короткотермінового строку за іншими особами, і це майно вибуло з комунальної власності поза волею її власника, суд дійшов висновку про наявність підстав для витребування його на користь територіальної громади в особі міської ради. Відповідно безпідставними є його посилання на порушення статті 1 Першого Протоколу до Конвенції. Крім того, вибуття майна з комунальної власності поза волею територіальної громади унеможливлює згодом на виконання повноважень та завдань територіальної громади міста передавати його у користування іншим особам, і це свідчить про дотримання справедливої рівноваги (балансу) між загальним інтересом громади та інтересами відповідача . Втручання у право власності останнього не може вважатися непропорційним та таким, що порушує статтю 1 Першого протоколу до Конвенції. Тому у цьому конкретному випадку за обставин цієї справи витребування майна є законним та пропорційним заходом, є виправданим, переслідує легітимну мету та є необхідним у демократичному суспільстві, а тому не є таким, що порушує статтю 1 Першого протоколу до Конвенції. З урахуванням встановлених обставин спірне майно вибуло з володіння держави поза її волею, що становить підставу витребування такого майна на користь органу управління цим майном -КМР. Це судове рішення є підставою для державної реєстрації припинення права власності особи, від якої витребовується нерухоме майно, для закриття розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у якому зареєстроване право власності такої особи на це майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1775188780000), та перенесення відомостей про інші, крім права власності, права на нерухоме майно та їх обтяження (за їх наявності) із зазначеного розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно до розділу цього ж реєстру, в якому зареєстроване право власності позивача на нього (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1737911880000). Такі реєстраційні дії вчиняються за умови, що на час їх вчинення право власності на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1775188780000) зареєстроване за відповідачем. Щодо скасування державної реєстрації права власності, припинення такого права та закриття розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно Як зазначено раніше, судове рішення про витребування нерухомого майна як такого, право на яке зареєстроване двічі, є підставою як для закриття розділу Державного реєстру прав на нерухоме майно, так і для перенесення з розділу, який підлягає закриттю, до розділу, який залишається, відомостей про права на це нерухоме майно, крім права власності. Тому скасування державної реєстрації права власності відповідача та закриття розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно не можуть становити зміст окремих позовних вимог. Вимога про припинення права власності відповідача не підлягає задоволенню, оскільки він не набув такого права, тоді як це є підставою для задоволення позовної вимоги про витребування спірного нерухомого майна. Отже, у цій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню. Відповідно до ст..141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3028 грн.

Outcome: partial