Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-03 00:00:00

І. Стислий виклад позиції та вимоги позивача Позивач через представника [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідачів, в обґрунтування позову вказав, що відповідачі є споживачами послуг позивача з електропостачання за адресою: [ADDRESS] , та є власниками квартири за даною адресою, приєднались до умов публічного договору як побутові споживачі шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії з регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до постанови НКРЕКП №312 «Про затвердження ПРРЕЕ» та розміщеного на сайті оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». Відтак, позивачі приєдналися до умов договору, так як жодних заяв щодо відмови від електропостачання позивач не отримував. Особовий рахунок № [NUMBER] відкритий на ім`я [PERSON] , яка померла, а [PERSON] в порядку спадкування набула право власності на квартиру. Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за адресою: [ADDRESS] , що проводилась 01.10.2024, було виявлено розкрадання електричної енергії, а саме: «Самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до електромережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконане мідним дротом 2х2 кв.мм, від дооблікових магістральних внутрішньобудинкових мереж у квартирі прихованим способом, виявити яке неможливо при контрольному огляді. При включеному навантаженні фен споживача навантаження складає 7,7 А, індикація на лічильнику відсутня, покази не змінюються. Порушення продемонстроване споживачу». Щодо розкрадання електричної енергії 01.10.2024 складено Акт про порушення №Дн006517. 14.11.2024 Акт про порушення №Дн006517 від 01.10.2024 був розглянутий комісією та було прийняте рішення про нарахування вартості недоврахованої електричної енергії в сумі 132988,22 грн. Вартість недоврахованої енергії відповідачами наразі не сплачена. Позивач просив суд стягнути солідарно з відповідачів на свою користь 132988,22 грн вартості необлікованої електричної енергії та судові витрати. ІІ. Позиція відповідачів. Заяви (клопотання) учасників справи До суду сторони не з`явилися, повідомлялися належним чином про дату, час та місце проведення судових засідань. Судові повістки, направлені відповідачам за адресою мешкання, повернуті до суду з відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою. Відзиву на позовну заяву, будь-яких заяв або клопотань відповідачами суду не подано. Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б). За висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 10.05.2023 у справі №755/17944/18, довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони, зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки. 09.10.2025 від представника позивача Замкової І.А. надійшла заява про долучення до матеріалів справи витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. 13.11.2025 від представника позивача Замкової І.А. надійшла заява про відшкодування витрат на правничу допомогу. Інших клопотань в порядку ст.222 ЦПК України учасниками справи суду не надано, підстави для вирішення справи шляхом укладення мирової угоди відсутні. ІІІ. Процесуальні дії у справі Ухвалою суду від 29.07.2025 відкрите провадження у справі та призначено її розгляд на 06.08.2025. Судові засідання у справі відкладалися через неявку відповідачів та за клопотанням представника позивача. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Судом встановлено, що 01.10.2024 відповідальними працівниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» був складений Акт про порушення №Дн006517, відповідно до якого за адресою: [ADDRESS] , зафіксоване самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електромережі в порушення схеми обліку; самовільне підключення виконане мідним дротом 2х2 кв.мм від дооблікових магістральних внутрішньодомових мереж електропроводки у квартирі прихованим способом, виявити яке при контрольному огляду можливості не було; для виявлення місця підключення при виключеному навантажені було увімкнуто фен споживача, який працював при вимкненому приладі обліку, навантаження складало 7,7 А, при включенні навантаження імпульси відсутні, лічильний механізм розрахункового лічильника не враховує спожиту електричну енергію, показники лічильника не змінюються, електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. На підтвердження заміру навантаження позивачем надані фотознімки. Вказаний Акт підписаний [PERSON] , однак відомостей про те, що вона є власником квартири або її місце проживання зареєстроване у цій квартирі, матеріали справи не містять. Згідно з договором про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області, наданим позивачем, особовий рахунок № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] , відкритий на ім`я [PERSON] , яка наразі померла. [PERSON] 26.09.2024 на підставі свідоцтва про право на спадщину набула право власності 26.09.2024 на 2/3 частки вказаної квартири, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідно до пояснень до Акту Дн№006517 [PERSON] допустила представників АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» для проведення перевірки та не висловила заперечень щодо виявленого розкрадання електроенергії, проте відмовилась від підписання Акту про порушення. [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] повідомленням від 02.10.2024 запрошувалися позивачем на засідання комісії з розгляду Акту про порушення на 14.11.2024, що підтверджується поштовим реєстром від 04.10.2024, однак туди не з`явилися. Протоколом №88/24 від 14.11.2024 засідання комісії з розгляду Акту про порушення від 01.10.2024 №Дн006517 Дніпровського розрахункового центру АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» зафіксований розгляд Акту та прийняття рішення про нарахування згідно з п.8.4.13 та за формулою 8 ПРРЕЕ за період з 01.10.2023 по 01.10.2024 (366 днів) на суму 132988,22 грн за 15077 кВт*г необлікованої електричної енергії, розрахунок доданий. АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» листом від 18.11.2024 №68678/1001 на ім`я [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] направлено досудову претензію, протокол засідання комісії №88/24 від 14.11.2024 та рахунок по Акту. Відомості про повну або часткову сплату відповідачами заборгованості відсутні. V. Оцінка суду Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підстав. Відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, забезпеченням енергетичної безпеки України, конкуренцією та захистом прав споживачів і працівників галузі, врегульовані Законом України «Про ринок електричної енергії» (далі Закон). Стаття 4 Закону регламентує, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про постачання електричної енергії споживачу. Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Згідно зі статтею 77 Закону учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо; несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики. Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, постановою №312 від 14.03.2018 затвердила Правила роздрібного ринку електричної енергії, якими зокрема врегульовано взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ). Відповідно до положень п.п.6,10,19,20 п.5.5.5 ПРРЕЕ споживач зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п.8.2.5 ПРРЕЕ в разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. За п.8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до п.8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акту про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких зазначених порушень, в тому числі і за самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. Згідно з положеннями підпункту 3 пункту 8.4.8. глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ, якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення; Для споживачів, у яких відсутні договірні відносини з оператором системи, та побутових споживачів за робочий день приймається календарний день. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування; питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. За вимогою ст.81 ЦПК України закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст. 43, 49 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні (ст.43 ЦПК України), так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу. Слід також зазначити, що позивач в разі наявності труднощів щодо витребування доказів по справі, відповідно до статті 84 ЦПК України, може скористатися своїм процесуальним правом та звернутися до суду з відповідним клопотанням про витребування доказів. Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності. За положеннями ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. На думку позивача, майнова шкода завдана йому саме відповідачами [PERSON] та [PERSON] . Разом з тим, суд не погоджується з вимогами, пред`явленими АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] , оскільки позивачем не надано доказів належності їй квартири (частки у квартирі) або доказів, що [PERSON] мешкає в цій квартирі та, відповідно, є споживачем послуг, які надає споживач. З наданої позивачем Інформації з Державних реєстрів нерухомого майна встановлено, що квартира належала на праві приватної власності [PERSON] , але станом на 01.10.2024 знаходиться у спільній частковій власності та її 2/3 належать відповідачеві [PERSON] з 26.09.2024. Відомостей про власника іншої 1/3 частки квартири надана Інформація не містить. Згідно з відповіддю Відділу формування та ведення реєстру територіальної громади від 30.06.2025, наданою на запит суду, в реєстрі територіальної громади м. Дніпра та картотеці з питань реєстрації місця проживання осіб міста Дніпра інформація на [PERSON] відсутня. Таким чином, підстав для стягнення вартості необлікованої електричної енергії з [PERSON] на користь позивача не встановлено. Щодо вимог до [PERSON] , то, враховуючи положення п.4 ст.319 ЦК України, які встановлюють, що власність зобов`язує, суд вважає, що вимоги до неї заявлені правомірно, і саме з [PERSON] має бути стягнута вартість необлікованої електричної енергії. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами Позивачеві правничу допомогу у вказаній справі надавала адвокат Замкова І.А., що підтверджується довіреністю та договором з АО «Перший радник» №5986-ДнЕМ від 04.10.2024 та актом виконаних робіт, заявлена до стягнення сума витрат на правничу допомогу 9000,00 грн. За змістом ч.8 ст.141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). За роз`ясненнями, наведеними у п.48 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 №10, підстави, межі та порядок відшкодування судових витрат на правову допомогу, надану в суді, регламентовано ЦПК України. Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. При вирішенні питання про розподіл судових витрат належить відповідно до ч.3 ст.141 ЦПК України врахувати: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Відповідно до ч.4 ст.137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. З урахуванням незначної складності даної справи, обсягу і типовості виконаної адвокатом роботи, виходячи з конкретних обставин справи та часткового задоволення позовних вимог, суд вважає, що стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача підлягають витрати на професійну правничу допомогу в сумі 4500,00 грн. В силу ст.141 ЦПК України через часткове задоволення позовних вимог з [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1514,00 грн, в іншій частині він покладається на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved