Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-09 00:00:00

Позивач [PERSON] в особі представника [PERSON] звернулася до Олександрівського районного суду м. Запоріжжя з позовом до [PERSON] , треті особи Департамент адміністративних послуг ЗМР, Центральний ВДВС у м. Запоріжжя Південного МУ МЮ (м. Одеса) про зняття арешту з майна. В обґрунтування позову зазначено, що [PERSON] є донькою [PERSON] , останній належала частка в квартирі [ADDRESS] . [INFO] мати позивача, [PERSON] , померла. Після її смерті відкрилася спадщина 1/2 частина квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Позивач звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, було відкрито спадкову справу № 73197153. Подавши заяву про прийняття спадщини, [PERSON] отримати свідоцтво про право власності на спадкове майно за законом не змогла, оскільки на вказане майно було двічі накладено арешт: 1) ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 25.06.2004 р. по справі № 5ж-3, на виконання якої постановою від 02.09.2004 р. серія АА № 927820 Жовтневого ВДВС Запорізького МУЮ було накладено арешт на вказану квартиру, обтяження № 1312855, при цьому прізвище матері позивача вказано « [PERSON] »; 2) постановою АМ № 617329 Жовтневого ВДВС Запорізького МУЮ від 19.08.2008 р. на виконання вироку Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 19.06.2008 р. по справі № 1-348/2006, обтяження 7464919. На звернення позивача до Центрального ВДВС у м. Запоріжжя Південного МУ МЮ (м. Одеса) було надано відповідь про неможливість зняття арештів, у зв`язку з відсутністю виконавчих проваджень. [PERSON] не була стороною в жодному з вказаних виконавчих проваджень, не була учасником кримінальної справи щодо [PERSON] . Вважає, що збереження упродовж понад 17 років арешту, накладеного державним виконавцям з метою виконання судового рішення, за відсутності відкритих виконавчих проваджень та можливості продовження примусового виконання судового рішення щодо померлого боржника [PERSON] , є невиправданим втручанням у право на мирне володіння своїм майном [PERSON] . Посилаючись на зазначені обставини, просить суд усунути перешкоди в здійсненні [PERSON] права власності на нерухоме майно шляхом: зняття арешту з майна боржника та скасування заборони на його відчуження: боржник: [PERSON] (в постанові Жовтневого ВДВС Запорізького МУЮ серія АА 927820 від 02.09.2004 р. зазначена Ткачьова); тип обтяження: арешт нерухомого майна; об`єкт обтяження: квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] ; підстава обтяження: постанова Жовтневого ВДВС Запорізького МУЮ серія АА № 927820; обтяження: 1312855; постанова складена на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Запоріжжя 02.09.2004 р. по справі № 5ж-3; та зняття арешту з майна боржника та скасування заборони на його відчуження: боржник: [PERSON] , підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, АМ № 617329, 19.06.2008, ВДВС Запорізького МУЮ, яке зареєстровано: 26.06.2008 17:07:02 за № 7464919 реєстратором: Четверта Запорізька нотаріальна контора; об`єкт обтяження: квартира 1/2 частина, адреса: [ADDRESS] ; постанову складено на підставі виконавчого листа Жовтневого районного суду м. Запоріжжя № 1-348 від 15.01.2007 р. Ухвалою суду від 04.07.2025 року у вказаній справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Позивач в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідача в судове засідання не з`явилася, по невідомій суду причині, про час і місце судового засідання повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила, відзив не надала. Представник третьої особи Департаменту адміністративних послуг ЗМР в судове засідання не з`явився, по невідомій суду причині, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, заяв суду не надав. Представник третьої особи Центрального ВДВС у м. Запоріжжя Південного МУ МЮ (м. Одеса) в судове засідання не з`явився, надав суду додаткові письмові пояснення, в яких зазначив про розгляд справи без їх участі. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у зв`язку з наступним. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження, виданого повторно, серії [NUMBER] від 19.11.2024 року, [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] . 19.03.1993 року між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , було зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 19.03.1993 року. Прізвище дружини змінено на [PERSON] . Ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 25.06.2004 року по справі № 5ж-3 було накладено арешт на майно, яке належить [PERSON] на праві власності, розташоване за адресою: [ADDRESS] , а також на три кіоски № [NUMBER] , 104, [NUMBER] , розташовані на території «Малого ринку» в м. Запоріжжі. Виконання ухвали доручено начальнику ВДВС Жовтневого районного управління юстиції м. Запоріжжя. Постановою державного виконавця Жовтневого районного ВДВС про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АА 927820 від 02.09.2004 р. на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 25.06.2004 року по справі № 5ж-3 було накладено арешт на все майно, що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Постановою державного виконавця у Жовтневому районі ЗМУЮ № 79/8 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АМ 617329 від 19.06.2008 р. на підставі виконавчого листа 1-348, виданого Жовтневим районним судом м. Запоріжжя від 18.01.2007 з метою забезпечення виконання рішення [PERSON] на 1/2 частину квартири [ADDRESS] в межах суми боргу 2209,68 грн. заборонено відчуження майна, яке належить [PERSON] , а саме на 1/2 частину квартири [ADDRESS] в межах суми боргу 2209,68 грн. 09.06.2006 року вироком Жовтневого районного суду м. Запоріжжя по справі № 5ж-3 визнано винною [PERSON] за ст. 296 ч. 1 КК України та призначено їй покарання у вигляді штрафу в розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 8500 грн. і підлягає стягненню в дохід держави; цивільний позов потерпілої [PERSON] задоволено частково, стягнуто з [PERSON] 508,80 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 700 грн. вартості оплати послуг адвоката і 2000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди на користь потерпілої [PERSON] . Ухвалою колегії суддів судової палати по кримінальним справам апеляційного суду Запорізької області від 13.11.2006 р. вирок Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 09.06.2006 р. відносно [PERSON] змінено; застосовано ст. 69 КК України [PERSON] рахувати засудженою за ст. 296 ч. 1 КК України до штрафу в розмірі 510 грн., в іншій частині цивільного позову зменшено стягнуту з [PERSON] суму моральної шкоди на користь [PERSON] до 800 грн.; в іншій частині вирок залишено без змін. Відповідно до інформації ГУ ПФУ в Запорізькій області № 0800-0404-8/63972 від 27.06.2025 р., повідомлено, що відрахування за виконавчим листом № 1-348 від 15.01.2007 р. на [PERSON] здійснювалось в період з 01.09.2007 р. по 30.04.2008 р. Загальна сума боргу складає 535,00 грн. (із них: 510,00 грн. штраф, 25,00 грн. проведення виконавчих дій). Утримання проведено в повному обсязі. Згідно із інформацією Центрального ВДВС у м. Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) № 107727/7 від 06.08.2025 р., повідомлено, що згідно перевірки даних Автоматизованої системи виконавчого провадження на примусовому виконанні Центрального ВДВС у м. Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) не перебувають відкриті виконавчі провадження стосовно [PERSON] , [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ). Також, державним виконавцем здійснено пошуки обтяжень в Державному реєстрі нерухомого майна відповідно до якого за параметрами пошуку [PERSON] , [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) наявні два обтяження 1312855 за постановою АА 927820 від 02.09.2004 та обтяження 7464919 за постановою АМ № 617329 від 19.06.2008. Надати детальну інформацію за постановами АА № 927820 та АМ № 617329 не вбачається можливим у зв`язку з тим, що строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання, становить 3 роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладення адміністративного стягнення, строк зберігання яких становить 1 рік. Передані до архіву органу державної виконавчої служби, приватного виконавця справи та виконавчі провадження, строк зберігання яких закінчився, підлягають знищенню. Також, відповідно до інформації з Державного реєстру нерухомого майна, встановлено, що реєстратором обтяжень за вище зазначеними постановами була Четверта запорізька державна нотаріальна контора. Відповідно до ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено вичерпний перелік підстав для зняття арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 21.05.2024 року. Після смерті [PERSON] , [INFO] , приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Носенко Ю.А. було зареєстровано спадкову справу за № 73197153 (номер у нотаріуса 129/2024), що підтверджується копією Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 78910916 від 28.10.2024 року. 27.01.2026 року приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Носенко Ю.А. було роз`яснено [PERSON] , що під час видачі свідоцтв про право на спадщину та проведення перевірок було виявлено арешт на все нерухоме майно на ім`я [PERSON] , [INFO] . На підстав викладеного, приватний нотаріус Запорізького МНО Запорізької області Носенко Ю.А. не має можливості видати свідоцтва про право на спадщину за законом, до зняття арешту. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 433665942 від 01.07.2025 р., наявний запис про обтяження нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , а саме арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 7464919, зареєстровано: 26.06.2008 за № 7464919 реєстратором: Четверта запорізька державна нотаріальна контора; підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, АМ № 617329, 19.06.2008, Жовтневий ВДВС Запорізького МУЮ; власник: [PERSON] ; заявник: Жовтневий ВДВС Запорізького МУЮ. Крім того, згідно із інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 462104576 від 29.01.2026 р., наявний запис про обтяження, а саме арешт нерухомого майна [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ), реєстраційний номер обтяження: 1312855, зареєстровано: 17.09.2004 за № 1312855 реєстратором: Четверта запорізька державна нотаріальна контора; підстава обтяження: постанова, АА № 927820, 02.09.2004, Жовтневе райуправління відділ ДВС м. Запоріжжя; об`єкт обтяження: невизначене майно, все майно; власник [PERSON] ; заявник: відділ ДВС Жовтневого рай управління м. Запоріжжя. Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Відповідно до ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 17 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. За змістом ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ч. 1 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України). У відповідності до ч.ч. 1, 3 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за отриманням свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Системний аналіз зазначених норм права свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. Підпунктами 4.18. та 4.20. п. 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністра юстиції України за № 296/5 від 22.02.2012, передбачено, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, та перевірки відсутності заборони, обтяження іпотекою або арешту цього майна. Якщо на спадкове майно накладено арешт, видача свідоцтва про право на спадщину зупиняється до зняття арешту. Отже, наявність арешту на майно спадкодавця [PERSON] перешкоджає позивачу, як спадкоємцю першої черги за законом, оформити спадщину на майно після смерті своєї матері та стало підставою для роз`яснень нотаріусом щодо неможливості видачі [PERSON] свідоцтва про право на спадщину. З аналізу норм Закону України «Про виконавче провадження» щодо підстав накладення арешту на майно боржника та зняття такого арешту вбачається, що арешт майна боржника є заходом звернення стягнення на майно боржника, який виконавець має право застосувати для забезпечення реального виконання виконавчого документа, що відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» підлягає примусовому виконанню. Згідно із ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 та підпунктом 2 пункту 10-4 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну «Укроборонпром», акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну «Укроборонпром», державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну «Укроборонпром» або на момент припинення Державного концерну «Укроборонпром» було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності», звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону України «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності». Відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», роз`яснив, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно із ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. В постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 липня 2021 року у справі № 2-356/12 (провадження № 61-5972св19), від 03 листопада 2021 року у справі № 161/14034/20 (провадження № 61-1980св21), від 22 грудня 2021 року у справі № 645/6694/15-ц (провадження № 61-18160св19), від 26 січня 2022 року у справі № 127/1541/14-ц (провадження № 61-2829св21), в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 січня 2023 року у справі № 127/1547/14-ц (провадження № 61-12997св21), в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 січня 2023 року у справі № 2-3600/09 (провадження № 61-12406св21) викладено правовий висновок про те, що наявність протягом тривалого часу нескасованого арешту на майно боржника, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном. Враховуючи наявність накладеного арешту на майно, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку зважаючи на відсутність відкритих виконавчих проваджень та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право власності не може, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідність захисту її права шляхом зняття такого арешту, оскільки позовні вимоги відповідають закону та знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду. З урахуванням викладеного, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved