Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-04 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача АТ «Хмельницькобленерго» звернулося до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 89985,52 грн, 3% річних в розмірі 976,28 грн, інфляційну складову в розмірі 1715,29 грн., всього 92677,09 грн. Позов мотивований тим, що 16 березня 2025 року представниками Старокостянтинівського РЕМ в житловому будинку [ADDRESS] було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне безоблікове підключення неприхованої електропроводки до мережі, шляхом накиду дротів на дроти біля ізоляторів трубстійки. На місці порушення в присутності доньки відповідача - [PERSON] , особу якої було ідентифіковано, був складений Акт про порушення за № В002893 від 06.03.2025, в якому зафіксовано виявлене правопорушення на день перевірки. Акт про порушення [PERSON] підписала без будь-яких заперечень та отримала свій екземпляр на руки. Невід`ємною частиною акта про порушення є схема безоблікового самовільного підключення, яку [PERSON] підписала без зауважень. В зв`язку з тим, що [PERSON] не був присутній при написанні акта про порушення, йому двічі направлялись рекомендованими листами з повідомленням про вручення: акт про порушення №В002893 від 06.03.2025 року; додаток №1 до акта(схема); запрошення на засідання комісії по розгляду актів на 25 квітня 2025 року. Обидва листи повернулись відправникові по закінченню терміну зберігання УкрПоштою. 25.04.2025 відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ,на яке відповідач - [PERSON] не з`явився, причини неявки не повідомив. Комісією прийнято рішення, що відповідачем порушено п.п 6 п. 8.4.2 Правил, а саме: самовільне безоблікове підключення електропроводки до мережі, що є власністю ОСР, з порушенням схеми обліку. Комісія визначила обсяг та вартість необлікованої електричної енергії на підставі акту № В002893 від 06.03.2025 8601 кВт/год. на суму 89985,52 грн. 28.04.2025 [PERSON] рекомендованим листом з повідомленням про вручення було направлено протокол №452 від 25.04.2025 засідання комісії, розрахунок нанесених збитків та рахунок на оплату 89985,52 грн збитків. 01.05.2025 лист [PERSON] отримав, про що свідчить повідомлення про вручення Також позивач вказує, що період прострочення платежу позивачем визначено по періоду з 01.06.2025 по 09.09.2025. ІІ. Процесуальні дії у справі, позиція відповідача Ухвалою суду від 19.09.2025 розгляд справи призначений в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін. Копія ухвали про відкриття провадження у справі направлялась на адресу реєстрації відповідача та отримана адресатом 06.11.2025. Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому вказує, що позовні вимоги не визнає та вважає їх такими, що не підлягають задоволенню. Зазначає, що акт є неналежним доказом порушення, оскільки складений без його, як власника, участі. Підписаний акт неуповноваженою особою,яка не є його дочкою. Вказує, що фото та відеофіксація не можуть вважатися належними доказами, оскільки не засвідчена підписом відповідача, не містить чітких даних про місце, дату та час зйомки; не підтверджує, що зафіксований об`єкт належить саме відповідачу. Зауважує, що його не було повідомлено позивачем про проведення перевірки та складання акта, що є порушенням його права на захист, передбаченого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Крім того, він дійсно зареєстрований за адресою [ADDRESS] , але вже дев`ять років проживає за іншою адресою,а саме [ADDRESS] . Вже дев`ять років він не є споживачем електричної енергії за адресою [ADDRESS] . IІІ. Фактичні обставини, встановлені судом Відповідач є споживачем електроенергії, на його ім`я відкрито особовий рахунок за адресою: [ADDRESS] . 06 березня 2025 року представниками Старокостянтинівського РЕМ майстром Макарчуком А.І., заступником керівника СзРЕЕ Ярчуком І.М., електромонтером [PERSON] в житловому будинку [ADDRESS] , було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне безоблікове підключення неприхованої електропроводки до мережі ОСР, шляхом накиду дротів на дроти ПЛ-0,4 кВ біля ізоляторів трубостійки. Згідно акту про порушення за №В002893 від 06.03.2025, в присутності доньки відповідача - [PERSON] , зафіксовано порушення п.п. 5.5.5 та 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312 (надалі ПРРЕЕ). Акт про порушення [PERSON] підписала та отримала примірник акта. Додатком до акта про порушення є схема безоблікового самовільного підключення (Додаток №1), яку підписала Дмитрук Наталія Олександрівна (представник споживача). Відповідачеві двічі направлялись рекомендованими листами з повідомленням про вручення: акт про порушення №В002893 від 06.03.2025; додаток №1 до акта (схема); запрошення на засідання комісії по розгляду актів на 25 квітня 2025 року. Обидва листи повернулись відправникові по закінченню терміну зберігання Укрпоштою (відмітки про повернення 13.03.2025 та 25.03.2025). 25.04.2025 відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ, на яке відповідач - [PERSON] , не з`явився, причини неявки не повідомив. Комісією прийнято рішення, що відповідачем порушено п.п.6 п. 8.4.2 Правил, а саме: самовільне безоблікове підключення електропроводки до мережі ОСР, шляхом накиду дротів на дрота ПЛ-0,4 кВ біля ізоляторів трубостійки. Згідно з п.8.4.13 ПРРЕЕ Комісія визначила обсяг та вартість необлікованої електричної енергії на підставі акту № В002893 від 06.03.2025 року 8601 кВт/год. на суму 89985,52 грн. Вказане підтверджується розрахунком по акту, що є додатком № 1 до протоколу комісії. Згідно вказаного розрахунку вартість безоблікового споживання електроенергії за період з 06.09.2024 по 06.03.2025 становить 89985,52 грн. 28.04.2025 [PERSON] рекомендованим листом з повідомленням про вручення було направлено протокол №452 від 25.04.2025 засідання комісії, розрахунок нанесених збитків та рахунок на оплату. 01.05.2025 адресат лист отримав, про що свідчить повідомлення про вручення. Позивач у позовній заяві вказує, що період прострочення платежу позивачем визначено по періоду з 01.06.2025 по 09.09.2025. Водночас, згідно проведених позивачем розрахунків, позивачем згідно ч. 2 ст. 625 ЦК України нараховано 3% річних в розмірі 976,28 грн. - з 01.05.2025 до 09.09.2025 (89985.52 x 3 x 132 : 365 : 100). За період травень-липень 2025 року нараховано інфляційну складову в розмірі 1715,29 грн. (89985.52 x 1.01906179 - 89985.52 = 1715.29 грн.). Згідно довідки Заслучненської сільської ради № 176 від 10.11.2025, вона видана [PERSON] , 1967 року народження, про те, що він зареєстрований в [ADDRESS] у власному житловому будинку; з 2016 року за місцем реєстрації не проживає, а постійно проживає, разом з сім`єю, в [ADDRESS] . ІV. Оцінка суду Згідно з ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Як передбачено п.п. 5, 20 п. 5.5.5 глави 5.5 розділу V «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за № 312 від 14.03.2018 (далі - Правила), споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. Згідно ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку (п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»). Згідно п. 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. З положень глави 8.2 розділу VIII Правил слідує, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків в порядку. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку (п.п 6 п. 8.4.2 глави 8.4 розділу VIII Правил). Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ, у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Згідно п. 8.2.7 глави 8.2 розділу VIII Правил, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до п. 8.4.1 ПРРЕЕ, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються. Відповідно до п.п. 2 п. 8.4.8 ПРРЕЕ, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Судом встановлено, що відповідач є споживачем електричної енергії, здійснив самовільне безоблікове підключення електропроводки до мережі, що є власністю ОСР, шляхом накиду дротів на дроти ПЛ-0,4 кВ біля ізоляторів трубостійки. Відповідно до пунктів 6.4.1 та 6.4.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії розкрадання електричної енергії полягає у встановленні позаоблікових підключень, за що учасники ринку та споживачі несуть відповідальність відповідно до законодавства. Факт безоблікового підключення підтверджується актом про порушення. Вказаними діями відповідач завдав шкоди позивачу. Розмір завданої шкоди визначено згідно розрахунку, згідно з п.п. 2 п. 8.4.8 ПРРЕЕ, проведеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України. Даний розрахунок відповідачем не оспорений та не надано суду власного розрахунку. Матеріали справи не містять доказів, що відповідач звертався до позивача, регулятора або суду для вирішення спірних питань щодо складання акта про порушення та/або визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, з якими він не погоджується. Слід також зазначити, що відповідач разом з відзивом не надає будь-яких протилежних належних доказів, які б підтверджували його аргументи та доводи (надано лише довідку щодо фактичного місця проживання). Враховуючи вищевказане, позивачем доведено, що у спірному випадку мало місце порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, про що складено акт про порушення. При цьому розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням правил ПРРЕЕ, проведений позивачем згідно з вимогами норм чинного законодавства. Заборгованість за вказаним актом про порушення ПРРЕЕ відповідачем не погашена. Таким чином, стороною позивача доведено обставини, на які він посилається у позовній заяві, а стороною відповідача вони не спростовані. Щодо посилання відповідача на те, що він не був присутній під час перевірки та складення акта, то сама по собі відсутність власника нерухомості під час складання акта про порушення не є підставою вважати, що акт про порушення є недійсним та недопустимим доказом. Законодавство не вимагає надання інших засобів для доведення фіксації порушення споживачем ПРРЕЕ, ніж підпису акту про порушення представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки. Посилання відповідача на те, що він є власником нерухомості, однак не проживав у ньому з 2016 року, вказаних висновків суду не спростовують. Відповідач, як передбачено у пункті 6 ПКЕЕН, не повідомляв постачальника електроенергії про припинення користування електричною енергією. Водночас, у статті 13 Конституції України закріплено, що власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Власність не тільки надає переваги, а й покладає певні обов`язки на власників майна. Це конституційне положення гарантує принцип поєднання інтересів власника, суспільства та інших власників і користувачів об`єктами власності. Власність зобов`язує власника використовувати свою власність не тільки у своїх інтересах, а й поважати інтереси інших людей, всього суспільства. Відповідач, як власник об`єкту, зобов`язаний згідно Конституції України та ст. 319 ЦК України слідкувати та вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону, а за умов того, що власність зобов`язує, не використовувати право власності на шкоду правам та інтересам будь-яких осіб. Непроживання у вказаному вище будинку, за відсутності повідомлення постачальника електроенергії про припинення користування електричною енергією, не впливає на обов`язок користувача особового рахунку дотримуватися вимог нормативних актів. Суд звертає увагу, що відповідачем не спростовано належними доказами наявність фактів порушення ним ПРРЕЕ, в той час як згідно частини 2 статті 614 Цивільного кодексу України саме на споживача покладається обов`язок доведення відсутності своєї вини у порушенні ПРРЕЕ; будь-яких доказів на спростування відомостей, викладених в акті про порушення, відповідачем не надано. Також є помилковими доводи відповідача про те, що його не було повідомлено позивачем про проведення перевірки та складання акта. Так, згідно п.5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок, у тому числі генеруючих установок, установок зберігання енергії та їх налаштувань, та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) в установленому цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень (п.п.12). Законодавство не передбачає умовою забезпечення доступу представникам оператора системи до об`єкта споживача попереднє повідомлення власника про це. Щодо оформлення акту, то згідно п. 8.2.5 ПРРЕЕ такий складається у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки порушень цих Правил, на місці виявлення порушення у присутності, зокрема, іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки. Отже, такі доводи відповідача також є помилковими. Таким чином, вимоги позивача в частині стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 89985,52 грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Щодо стягнення 3% річних та інфляційних втрат, суд враховує таке. Відповідно до підпункту 4 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач зобов`язується здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 05.10.2022 у справі №906/513/18 зазначила, що вартість необлікованої електроенергії є платою за поставлену електричну енергію, а не оперативно-господарською санкцією чи збитками в розумінні законодавства про електроенергетику (п8.8). Відповідач не сплатив позивачу вартість необлікованої електроенергії. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша статті 612 ЦК України). Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Так, згідно з ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Стаття 625 ЦК України входить до розділу I «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України, тому в ній визначені загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов`язання і її дія поширюється на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, що регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань. За змістом частини другої статті 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язання. Згідно висновку Великої Палати Верховного Суду стаття 625 ЦК України поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань (постанова від 22.09.2020 у справі №918/631/19, п.44.). Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові 07.04.2020 у справі №910/4590/19 зобов`язання зі сплати інфляційних та річних процентів є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. Відповідно, й вимога про сплату інфляційних та річних процентів є додатковою до основної вимоги (п. 43 мотивувальної частини постанови). Відтак, у разі несвоєчасного виконання боржником грошового зобов`язання у нього в силу закону (ч. 2 ст. 625 ЦК України) виникає обов`язок сплатити кредитору, поряд із сумою основного боргу, суму інфляційних втрат, як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням внаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати, та 3 % річних від простроченої суми. Відповідно до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Згідно з матеріалами справи, протокол №452 від 25.04.2025 засідання комісії, розрахунок нанесених збитків та рахунок на оплату 89985,52 грн. збитків відповідач отримав 01.05.2025, тому з урахуванням п. 8.2.7 ПРРЕЕ (сплата протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка) такий термін сплинув 31.05.2025, а отже, момент просторочення починає відліковуватися з 01.06.2025. Суд, перевіривши розрахунок заборгованості щодо нарахувань відсотків, дійшов висновку, що правомірним є стягнення 3 % річних в сумі 747 грн. за період з 01.06.2025 до 09.09.2025, - тривалістю 101 день - 89985.52 x 3 x 101 : 365 : 100 (позивачем помилково нараховано за період з 01.05.2025 до 09.09.2025, - 132 днів). Позивачем було правильно вказано у позовній заяві про початок періоду прострочення з 01.06.2025, однак у подальшому помилково при розрахунку початок періоду взято 01.05.2025. Тому в стягнені решти 3 % річних необхідно відмовити. Щодо інфляційних втрат. Позивачем нараховано інфляційну складову в розмірі 1715,29 грн. (89985.52 x 1.01906179 - 89985.52 = 1715.29 грн.) за період травень-липень 2025 року. Нарахування інфляційних втрат здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання. Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений Державною службою статистики України, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому до розрахунку мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція). Така правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27 січня 2021 року у справі № 337/5617/19 та від 18 травня 2022 року у справі № 199/6480/16-ц. Інфляційні втрати розраховуються шляхом множення суми заборгованості на індекс інфляції за період прострочення платежу. Проте сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця. А тому, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 11 березня 2025 року у справі № 910/1954/23. Суд, здійснивши власний перерахунок, з врахуванням п.8.2.7. Правил та дати отримання відповідачем рахунку, періоду: червень-серпень 2025 року, дійшов висновку, що арифметично правильними та правомірними у спірному випадку будуть інфляційні втрати в розмірі 357,43 грн. (89985,52 грн. * сукупний індекс інфляції 100,397%, враховуючи щомісячні індекси інфляції: 100,80% за червень 2025 року ? 99,80% за липень 2025 року ? 99,80% за серпень 2025 року = 357,43 грн.). У стягненні решти інфляційних втрат необхідно відмовити. Таким чином, загальна сума заборгованості, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, складається з основного боргу, інфляційних втрат та 3% річних і становить 91 089,95 грн. Отже, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. V. Розподіл судових витрат З урахуванням частково задоволення позовних вимог, відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2 380,98 грн. (91 089,95 х 100 : 92677,09 =98,29%; 2422,40 х 98,29%:100 = 2 380,98).

Outcome: partial