Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-08 00:00:00

У січні 2025 року Приватне акціонерне товариство "Акціонерна компанія "Київводоканал" (далі - ПАТ АК "Київводоканал") звернулося з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги. Позовна заява мотивована тим, що 05 серпня 2014 року в газеті «Хрещатик» № 110(4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання Публічним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал, в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення, з використанням внутрішньобудинкових систем та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових мереж. Повідомленням визначено, що фізична особа - власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору. Відповідачі є споживачами житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, які надаються ПАТ "АК "Київводоканал" за адерсою: [ADDRESS] , на підставі публічного договору (оферти) про надання позивачем, як виконавцем житлово-комунальних послуг. Відповідачі отримали від позивача послуги з водопостачання та водовідведення, однак не здійснюють оплату за спожиті послуги за період з 01 лютого 2022 року по 31 жовтня 2024 року, у зв`язку з чим у останніх перед позивачем утворилася заборгованість за надані послуги у розмірі 26 214,29 грн, яка складається із заборгованості з оплати за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 24 8871,04 грн, із заборгованості з внесення плати за абонентське обслуговування в розмірі 1 343,25 грн. Крім того, у зв`язку з простроченням сплати спожитих житлово-комунальних послуг, відповідачі зобов`язані сплатити 3% річних у розмірі 74,15 грн, інфляційні втрати у розмірі 319,09 грн та пеню у розмірі 90, 45 грн. Враховуючи викладене, позивач просив суд стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь ПАТ АК "Київводоканал" заборгованість за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 26 214,29 грн, 3% річних у розмірі 74,15 грн, інфляційні втрати у розмірі 319,09 грн, пеню у розмірі 90, 45 грн, а також стягнути судовий збір у розмірі 3 028,00 грн, витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 45,00 грн. Справа 17 березня 2025 року передана у провадження судді Слободянюк А.В., у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18 березня 2025 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку протягом десяти днів з дня її отримання для усунення недоліків позову. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 02 квітня 2025 року справу прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, а також витребувати у Київського міського бюро технічної інвентаризації належним чином засвідчені копії правовстановлювальних документів (договору купівлі-продажу, свідоцтва про право власності) про власника квартири [ADDRESS] . Відповідачам копія ухвали про відкриття провадження та копія позовної заяви разом з копіями доданих документів направлялись за зареєстрованою адресою місця проживання. Поштові відправлення повернулись до суду без вручення з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідач [PERSON] , отримав копію ухвали про відкриття провадження та копія позовної заяви разом з копіями доданих документів, що підтверджується поштове відправлення повернулось до суду з відміткою поштового відділення вручено «особисто» 17 липня 2025 року. Згідно з положеннями частини сьомої та восьмої статті 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Таким чином, відповідачі вважаються належним чином повідомленими про розгляд їх справи судом, процесуальним правом подати відзив на позовну заяву не скористались. Відповідно до ч. 8 ст.178 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) в разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд приходить до такого висновку. Судом встановлено, що 26 квітня 2014 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» № 1198 від 10 квітня 2014 року, яким внесено зміни до Закону України «Про житлово-комунальні послуги», який доповнено новими частинами. Так, ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» доповнено п. 5, яким визначено, що виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. 05 серпня 2014 року в газеті «Хрещатик» № 110(4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання Публічним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал, в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення, з використанням внутрішньобудинкових систем та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових мереж (а.с.10). Повідомленням від 31 травня 2021 року визначено, що фізична особа - власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору, даний Договір є договором приєднання, його умови не підлягають узгодженню зі стороною, що приєднується. Договір розміщено на веб-сайті ПрАТ «АК «Київводоканал» у вільний доступ та у спосіб, що забезпечує ознайомлення зі змістом Договору. Відповідно до ч. 7 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір про надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. Відповідно до п. 1 Договору, ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати споживачу послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньо будинкових систем), а споживач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Відповідно до п. 15 Договору, розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Пунктом 7 Договору визначено, що плата за послуги складається з: 1)плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених тарифів на послугу та обсягу спожитих послуг, визначеного відповідно до законодавства; 2)плати за абонентське обслуговування, граничний розмір якої визначається Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч.1 ст.6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» витрати оператора зовнішніх інженерних мереж на обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (їх складових частин) відшкодовуються споживачами відповідної комунальної послуги, а також власниками (співвласниками) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання у такій будівлі, шляхом сплати виконавцю комунальної послуги внесків на обслуговування та заміну вузла комерційного обліку. Розмір внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку визначається окремо для кожної будівлі із розрахунку на один рік, для складової витрат на повірку ділиться на строк міжповірочного інтервалу. На виконання ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 02 вересня 2025 року Київським міським бюро технічної інвентаризації надано відповідь, що згідно реєстрових книг комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» кв. [ADDRESS] на праві власності не зареєстрована. Згідно відповідей з Єдиного державного демографічного реєстру № 1208261, № 1208277, № 1208324, № 1208183, № 1208222 від 18 березня 2025 року, відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Згідно відповідей з Єдиного державного демографічного реєстру № 1208348 від 18 березня 2025 року, відповідач [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Згідно відомостей Відділу з питання реєстрації інформації місця проживання/перебування фізичної особи Голосіївської РДА від 18 березня 2025 року, відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ( [INFO] ), [PERSON] ( [INFO] ), зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Отже, в розумінні ЗУ «Про житлово - комунальні послуги» та Житлового кодексу України, відповідачі є споживачами комунальних послуг, які надаються позивачем, оскільки є користувачами квартири за адресою: [ADDRESS] . Судом встановлено, що позивач належним чином виконує договірні зобов`язання шляхом надання відповідачам централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води. Відповідачі отримують послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення, з використанням внутрішньо-будинкових мереж, на підставі Договору, який був розміщений разом із Повідомленням 05 серпня 2014 року в газеті «Хрещатик» № 110(4510). Відповідно до матеріалів справи, на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал» жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та Договору від відповідачів не надходило. Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року №2189-VIII. Відповідно до статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до перелік житлово-комунальних послуг належать комунальні послуги, зокрема послуги централізованого водопостачання, централізованого водовідведення. Так, відповідно до частини 1 статті 6 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: споживачі (індивідуальні та колективні); управитель; виконавці комунальних послуг. Відповідно до ст. 179 ЖК України визначено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями житлових будинків, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року №2189-VIII споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Отже, згідно з наведеними законодавчими нормами споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг саме по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі (такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, сформульованій у постановах від 14 листопада 2018 року у справі №461/12597/15-ц, від 09 серпня 2019 року №459/3958/15-ц). Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною 1 ст. 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідачами не було надано доказів ненадання послуг або надання послуг неналежної якості, у тому числі відповідачі відповідно до порядку, передбаченому ст. 18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», не відмовилися від надання позивачем послуг, внаслідок чого виникла підстава для звільнення від їх оплати. Як встановлено судом, відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Водночас, судом встановлено, що вказані відповідачі свої обов`язки щодо оплати отриманих житлово-комунальних послуг виконували неналежним чином, що призвело до виникнення заборгованості. Зокрема, всупереч взятих на себе зобов`язань щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01 лютого 2022 року по 31 жовтня 2024 року послуг з водопостачання та водовідведення, у вказаних відповідачів виникла заборгованість у розмірі 26 214,29 грн, яка складається із заборгованості з оплати за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 24 8871,04 грн, із заборгованості з внесення плати за абонентське обслуговування в розмірі 1 343,25 грн. Розмір заборгованості підтверджується розрахунком заборгованості за послуги водопостачання та водовідведення Враховуючи викладене суд дійшов висновку, що позивачем доведено, що відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] не виконали взяті на себе зобов`язання за договором про надання послуг з центрального постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), несвоєчасно та не в повному обсязі здійснювали платежі за житлово-комунальні послуги, що не спростовано відповідачами відповідно до наявних у матеріалах справи доказів, тому позовні вимоги про стягнення вказаної заборгованості підлягають задоволенню. З урахуванням того, що відповідач [PERSON] не зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , та в матеріалах справи відсутні докази, що він є власником/співвласником вказаного майна, суд позбавлений можливості встановити, що він є споживачем послуг, наданих позивачем, тому позовні вимоги про стягнення солідарно з [PERSON] заборгованості за житлово-комунальні послуги задоволенню не підлягають. Крім того, звертаючись до суду з позовом ПАТ "АК "Київводоканал", у зв`язку з простроченням сплати спожитих житлово-комунальних послуг, просило суд стягнути з відповідачів, 3% річних у розмірі 74,15 грн, інфляційні втрати у розмірі 319,09 грн. та пеню у розмірі 90, 45 грн за період з 01 лютого 2022 року по 31 жовтня 2024 року. Дослідивши довідку-розрахунок заборгованості, надану КП «Київтеплоенерго» в частині складової вимоги заборгованості - інфляційних втрат, 3 % річних нарахованих на суми боргу суд прийшов до таких висновків. За правилами ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. З огляду на викладене правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржників покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (ч. 1 ст. 509 ЦК України) - вимагати сплату грошей за надані послуги. Отже, виходячи з юридичної природи спірних правовідносин сторін як грошових зобов`язань, на них поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. В зв`язку з викладеним, з відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , на користь ПАТ «АК «Київводоканал» підлягають солідарному стягненню 3% річних у розмірі 74,15 грн, інфляційні втрати у розмірі 319,09 грн та пеня у розмірі 90,45 грн. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір, що документально підтверджено. У прохальній частині позовної заяви позивач просить стягнути з відповідача судовий збір за подання позову в сумі 3 028,00 грн. та витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 45,00 грн. Отже, у зв`язку із задоволенням позову з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню витрати на оплату судового збору по 336,44 грн з кожного. Витрати на отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 45,00 грн стягненню не підлягають, оскільки ці відомості не є доказом і не містять інформації про предмет доказування.

Outcome: partial