Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-10 00:00:00

Державне агенство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм звернулось в суд з позовом до [PERSON] , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Вінницька міська рада про відшкодування матеріальної шкоди. Позов мотивовано тим, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВН № 001199 від 19.04.2025 року [PERSON] 19.04.2025 р. о 10 год. 30хв. на ставу «Поділля» в м. Вінниця в нерестовий період здійснював незаконний вилов риби заборонним сітним знаряддям лову - екран - 1 шт. В результаті лову виловлено цінні види риб: лящ-7 екз., сом канальний - 4 екз., плітка-3 екз., чим нанесено збитків рибному господарству на суму 14875.00 грн. Указаними діями [PERSON] порушив підпункт 1 пункт 1 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року №700, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 21.05.2025 рок (справа № 127/13836/25), [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постанова Вінницького міського суду Вінницької області від 21.05.2025 року набрала законної сили 03.06.2025 року та свідчить про встановлення судом факту вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення та спричинення ним шкоди рибному господарству України. Просить стягнути з відповідача на користь позивача 14875,00 грн збитків. Ухвалою суду від 23.12.2025року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження. Представник позивач в судове засідання не з`явився подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав за обставин викладених в ньому, просив позов задовольнити, не заперечував щодо заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився подав заяву про розгляд справи у його відсутність, при винесенні рішення покладався на розсуд суду. Враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. При розгляді справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВН № 001199 від 19.04.2025 року [PERSON] 19.04.2025 р. о 10 год. 30хв. на ставу «Поділля» в м. Вінниця в нерестовий період здійснював незаконний вилов риби заборонним сітним знаряддям лову - екран - 1 шт. В результаті лову виловлено цінні види риб: лящ-7 екз., сом канальний - 4 екз., плітка-3 екз., чим нанесено збитків рибному господарству на суму 14875.00 грн. Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 21.05.2025 рок (справа № 127/13836/25), [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постанова Вінницького міського суду Вінницької області від 21.05.2025 року набрала законної сили 03.06.2025 року та свідчить про встановлення судом факту вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення та спричинення ним шкоди рибному господарству України. Просить стягнути з відповідача на користь позивача 14875,00 грн збитків. Відповідно до п. 9 Порядку здійснення любительського і спортивной рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1126 від 18.07.1998, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом (далі - правила рибальства), які затверджуються Мінагрополітики за поданням Держрибагентства, погодженим з Мінприроди. Відповідно до положень розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700 (далі - Правила любительського рибальства), сітки та пастки усіх типів та конструкцій, а також інші сіткові знаряддя добування (вилову) відносяться до заборонених знарядь добування (вилову) водних біоресурсів. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного суду України від 24.10.2003 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що при розгляді позовів про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до п.20 постанови Пленуму Верховного суду України від 10.12.2004 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» передбачено, що при визначенні розміру шкоди, заподіяної водним живим ресурсам, залежно від конкретних обставин справи застосовуються такси, затверджені постановами Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу». Згідно ст. 60 Закону України «Про тваринний світ» посадові особи уповноважених центральних органів виконавчої влади та їх територіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, що здійснюються державний контроль та управління галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, відповідно до закону мають право визначати розмір збитків, завданих об`єктам тваринного світу, за затвердженими таксами та методиками. Також, відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до п. 1 Положення про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 895 від 30.09.2015 року зі змінами, Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Відповідно до п.7 Положення про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони). Згідно Положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 року № 229 в редакції наказу Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 23.02.2023 року № 93 (далі - Положення) основним завданням Вінницького рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. Пунктом 7.4. вказаного Положення передбачено, що Вінницький рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до п. 8.11. Положення Посадові особи Вінницького рибоохоронного патруля здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та/або методиками. Розрахунок шкоди здійснено відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 р. № 1042. Згідно ст. 40 Кодексу України про адміністративні правопорушення якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Судом під час притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності питання про відшкодування завданої ним майнової шкоди не вирішувалось. Згідно положень ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Стаття 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачає, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Крім того, в ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» зазначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а способами захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Позивачем було обрано спосіб захисту прав та інтересів шляхом звернення до суду з позовною заявою про відшкодування майнової шкоди відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України. Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Підпунктом 8 пункту 2 розділу III Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року № 700, на рибалок покладається обов`язок відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством. Порушення у сфері охорони, використання і відтворення водних біоресурсів спричиняють шкоду інтересам держави внаслідок вилучення певних видів біоресурсів з їх природного середовища та необхідності фінансування державою заходів щодо їх відновлення. Крім того, невідшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби, не поповнює надходження до бюджету, чим завдається шкода економічним інтересам держави. Так, відповідно до розрахунку матеріальної шкоди до протоколу № ВН001199, загальна сума завданої [PERSON] шкоди внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів становить 14875,00 грн., а тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави вказану суму збитку. Згідно вимог ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, судовий збір в розмірі 3028,00гривень. На підставі викладеного, згідно ст.ст. 22, 1166 ЦК України, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про рослинний світ»,

Outcome: approved