Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-09 00:00:00

керівник Глобинської окружної прокуратури Полтавської області Ребрик Ю.А., діючи в інтересах держави в особі Оболонської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, 22.12.2025 звернулася до Хорольського районного суду Полтавської області з позовною заявою до відповідача про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. У обґрунтування позовних вимог вказала, що порушення полягало у тому, що [PERSON] 26.10.2024 о 13 год 50 хв на р. Сула, територія НПП "Нижньосульський", в районі с. Горошино Кременчуцького району Полтавської області, урочище "Драчки", здійснював вилов риби з берега донною вудкою та виловив рибу карась сріблястий загальною вагою 5 кг, що перевищує добову норму, дозволену до вилову 3 кг, перелов становить 2 кг, що в перерахунку поштучно становить 9 шт., чим порушив вимоги п. 3.8 Додатку 1 "Режиму використання водних біоресурсів та пересування плавзасобів у межах території Національного природного парку "Нижньосульський". Завдана шкода становить 7850,97 грн. Постановою судді Семенівського районного суду Полтавської області від 05.12.2024, яка набрала законної сили 17.12.2024, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні вказаного правопорушення за ст. 91 КУпАП та накладено адміністративне стягнення штраф 153,00 грн. Оскільки завдану в розмірі 7850,97 грн шкоду відповідач добровільно не відшкодував, прокурор, діючи в інтересах держави, звернулася до Хорольського районного суду Полтавської області з цією позовною заявою та прохала стягнути із [PERSON] вказану суму шкоди на користь держави в особі Оболонської сільської ради, а також на користь Полтавської обласної прокуратури сплачений судовий збір в сумі 3028,00 грн. Ухвалою судді від 24.12.2025 відкрито провадження у справі та призначено її до рогляду в Хорольському районному суді Полтавської області за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників у судове засідання на 10.02.2026, надано відповідачу строк 15 днів для подання відзиву на позов. У встановлений судом строк відзив на позов від відповідача не надходив. У судовому засіданні прокурор Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури Мілевська Т.С. позовні вимоги підтримала, прохала їх задовольнити із підстав, зазначених у позовній заяві. Представник Оболонської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області та третьої особи Національного природного парку "Нижньосульський" у судове засідання не з`явилися, належним чином були повідомлені про час та місце його проведення, засобами електронної пошти надіслали до суду заяви про розгляд справи за їхньої відсутності, у яких позовні вимоги підтримали. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до ч. 2 ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. При цьому, суд зазначає, що відповідно до п.2 ч.7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно з ч. 6 ст.128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів, надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Пунктом 4 ч.8 ст. 128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Отже, слід вважати відповідача [PERSON] належним чином повідомленим про відкриття провадження у справі та час і дату проведення судового засідання, оскільки відповідні судові документи, а саме копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками, що повернулися до суду із відміткою про відсутність адресата, були надіслані безпосередньо за місцем його реєстрації - [ADDRESS] . Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що постановою Семенівського районного суду Полтавської області від 05.12.2024 у справі № 547/1189/24, яка набрала законної сили 17.12.2024, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП (а.с. 27). Згідно із копією цієї постанови, [PERSON] 26.10.2024 о 13 год 50 хв на річці Сула, територія НПП "Нижньосульський" в районі с. Горошино Кременчуцького району Полтавської області, урочище "Драчки", здійснював вилов рибу з берега донною вудкою та виловив рибу карась сріблястий, загальною вагою 5 кг, що перевищує добову норму дозволену до вилову 3 кг, перелов становить 2 кг, що в перерахунку поштучно становить 9 шт. Зважування здійснювалося вагами електронними Орізон-універсал ВР-02 МСУ 1/2/5-2Р2Б № 4488. Розмір збитків становить 7850,97 грн. Зазначеним діянням [PERSON] порушив вимоги п. 3.8 та Додатку 1 ''Режиму використання водних біоресурсів та пересування плавзасобів у межах території національного природного парку "Нижньосульський"'', чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 91 КУпАП, порушення інших вимог режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Розмір шкоди 7850,97 грн, завданої порушенням природоохоронного законодавства, підтверджено відповідним розрахунком. Відповідно до ч. 4, 6 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Зазначеним діянням [PERSON] порушив вимоги п. 3.8 Додатку 1 "Режим використання водних біоресурсів та пересування плавзасобів у межах території національного природного парку "Нижньосульський", чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 91 КУпАП, порушення інших вимог режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Відповідно до протоколу № 003424 про адміністративне порушення від 26.10.2024, а також згідно з таксою для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення об`єктів тваринного світу, пошкодження або знищення їх житель та споруд, місць перебування і розмноження, затвердженої постановою КМУ від 10 травня 2022 року № 575, сума завданої [PERSON] шкоди внаслідок вчинення адміністративного правопорушення становить 7850,97 грн /а.с. 29-30/. Згідно з розрахунком збитків, заподіяних порушенням природоохоронного законодавства у межах території НПП "Нижньосульський", загальна сума шкоди, заподіяної протиправними діями [PERSON] становить 7850,97 грн за незаконний вилов риби карася сріблястого в кількості 9 шт. (а.с. 31). Відповідно до ч. 3 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Як встановлено ст. 13 Конституції України, ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Положеннями п.п. "а", "б" абз. 1 ст. 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Стаття 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" надає повноваження посадовим особам органів рибоохорони, зокрема, визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно із ст. 20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення, такої діяльності. Відповідно до ст. 63 Закону України "Про тваринний світ", підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Отже, з урахуванням встановлених судом обставин справи та доказів, що подані на підтвердження позовних вимог, суд доходить висновку, що маються підстави для задоволення позову керівника Глобинської окружної прокуратури Полтавської області Ребрик Ю.А., поданого в інтересах держави у особі Оболонської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, до [PERSON] , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Національний природний парк "Нижньосульський", про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу та стягнення із відповідача на користь держави завданої шкоди в розмірі 7850,97 грн. Ухвалюючи рішення у справі суд має вирішити питання розподілу судових витрат. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Полтавською обласною прокуратурою за подання до суду цього позову сплачено судовий збір в сумі 3028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 3210 від 05.12.2025 /а.с. 1/, які прокурор прохав стягнути із відповідача на користь платника. Зважаючи за задоволення позовних вимог повністю, суд доходить висновку, що з відповідача на користь Полтавської обласної прокуратури слід стягнути 3028,00 грн сплаченого нею судового збору за подання позовної заяви до суду. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved