Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-08 00:00:00

19.12.2025 року до суду надійшла вищевказана позовна заява представника позивача Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області Ступки Г.М. від 09.12.2025 року, в якій вона просить: стягнути з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, код ЄДРПОУ 38045514, шкоду завдану внаслідок незаконної рубки 3 (трьох) дерев різних порід у захисній лісосмузі автодороги місцевого значення С231018 сполученням Щедрова-Копитинці на території Летичівського ОТГ, Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області, у розмірі - 20354,58 грн., які перерахувати за реквізитами: отримувач коштів ГУК у Хмел.обл/Летичів.стг/24062100, номер рахунку (IBAN) UA 988999980333199331000022663, код класифікації доходів бюджету 24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37971775, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), призначення платежу - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; стягнути з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, код ЄДРПОУ 38045514, витрати зі сплати судового збору у розмірі - 3028 грн., які перерахувати за реквізитами: отримувач коштів Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, номер рахунку UA778201720343190003000080959. В обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача посилається на те, що відповідно до матеріалів ВП №3 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області встановлено, що [PERSON] 11.01.2025 року перебуваючи у захисній лісосмузі автодороги місцевого значення С231018 сполученням Щедрова-Копитинці на території Летичівського ОТГ, Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області, без дозвільних документів - лісорубного квитка, здійснив незаконну порубку 3 (трьох) дерев різних порід. 07.02.2025 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Нагорним Д.В. на [PERSON] було складено протокол №010414 про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.65 КУпАП та згідно із пояснень порушника зазначених у вказаному протоколі [PERSON] зазначив, що «З порушенням згідний». Відповідно до постанови про накладення адміністративного стягнення №12/02/01 від 07.02.2025 року винесеної державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Нагорним Д.В., [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.65 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн., який сплачено згідно платіжної інструкції №2241241198691 від 07.02.2025 року. Постанова про накладення на [PERSON] адміністративного стягнення в межах процесуальних строків не оскаржена та по теперішній час не оскаржувалась. В діях [PERSON] наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, а саме: наявність шкоди у вигляді незаконної порубки дерев, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, що є необхідною умовою для застосування такої міри відповідальності як відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу та природним ресурсам. Відповідно до такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконною порубкою та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, визначених у додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», розмір шкоди, заподіяний відповідачем [PERSON] , внаслідок незаконної рубки 3 (трьох) дерев різних порід у захисній лісосмузі автодороги місцевого значення С231018 сполученням Щедрова-Копитинці на території Летичівського ОТГ Хмельницького району Хмельницької області, становить 20354,58 грн. На адресу відповідача [PERSON] направлялась претензія №394/07 від 18.02.2025 року, а також зазначений розрахунок розміру шкоди, та пропонувалось у добровільному порядку відшкодувати шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу. Однак вказана претензія відповідачем [PERSON] залишена без належного реагування. Станом на момент пред`явлення даного позову до суду відповідач [PERSON] у добровільному порядку шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу, не відшкодував. Необхідність звернення Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області з позовною заявою зумовлена потребою захистити інтереси держави, яка надала їй повноваження щодо здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а тому просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі з викладених у позові підстав. 22.12.2025 року ухвалою Летичівського районного суду Хмельницької області позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження про проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. Представник позивача Ступка Г.М. у судове засідання не з`явилась, 09.02.2026 року до суду від неї надійшла письмова заява від 09.02.2026 року, в якій вона позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити, не заперечує проти заочного вирішення справи та ухвалення судом заочного рішення. Відповідач [PERSON] будучи неодноразово та належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, також в порядку ч.11 ст.128 ЦПК України, через офіційний веб-сайт судової влади України Летичівського районного суду Хмельницької області, а також шляхом направлення рекомендованих повісток з повідомленням про їх вручення, у судові засідання не з`явився, заяв або клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило, відзив на позовну заяву до суду не подавав. Справу розглянуто за наявними у справі матеріалами відповідно до п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України, якою передбачено розгляд справи за відсутності учасника справи при умові належного його повідомлення про судове засідання проте він не з`явився без поважних причин або без повідомлення причини неявки, оскільки відповідач [PERSON] будучи належним чином повідомленим про розгляд справи на 13.01.2026 року, на 26.01.2026 року, та на 09.02.2026 року, зокрема в порядку ч.11 ст.128 ЦПК України, через офіційний веб-сайт судової влади України Летичівського районного суду Хмельницької області, проте у судові засідання не прибув, причину неприбуття не повідомив, клопотання про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до суду не надходило, відзиву на позовну заяву не надав, і відповідно до ст.280 ЦПК України, яка передбачає заочне вирішення справи в разі неявки відповідача належним чином повідомленого про дату, час і місце судового засідання, який не повідомив причини неявки, не подав відзив і позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, та в порядку ст.247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового та майнового права та інтересу. Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п.1 ч.1 ст.264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються. Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно зі ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цієюКонституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Відповідно до ст.4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначенихКонституцією України, цим та іншими законами України. Громадяни України мають право користуватися природними ресурсами України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до ст.66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до п.1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017 року, Державна екологічна інспекція України (Держеко-інспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Ч.2 ст.24 ЛК України визначено, що збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст.105 ЛК України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Згідно зі ст.107 ЛК Українипідприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством У країни. Відповідно до п.д) ч.1 ст.12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Ст.41 Закону У країни «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до приписів ст.ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у ст.1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно дост.1 ЛК України, ліси є її національним багатством. Усі ліси на території України, незалежно від форми власності становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища відповідно до ст.ст.1, 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», є збереження природних ресурсів у тому числі лісів. Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП №3 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області перебували матеріали кримінального провадження за №12025243300000025 від 12.01.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України. В ході проведення досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні було встановлено, що 11.01.2025 року, близько 21 год. 00 хв. на автодорозі місцевого значення №2Н4253І сполученням «Щедрова-Копитинці» в Летичівській ТГ, Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області, працівниками СРПП ВП №3 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області, було виявлено [PERSON] , який із використанням бензопили марки «Pro Craft» моделі К 450 здійснив незаконну порубку одного дерева породи «Дуб» та двох дерев породи «Липа» у захисній лісо смузі вказаної автодороги, чим спричинив шкоду природному середовищу та довкіллю. Також було проведено огляд місця події від 11-12.01.2025 року та 11.01.2025 року відібрано письмові пояснення у [PERSON] 30.01.2025 року постановою слідчого СВ ВП №3 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції Пилипчуком В.В. було винесено постанову про закриття кримінального провадження за №12025243300000025 від 12.01.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, оскільки шкода, яка завдана [PERSON] внаслідок незаконної порубки дерев, відповідно до примітки до ст.246 КК України, не є істотною, тому у його діях відсутній склад злочину. Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №010414 від 07.02.2025 року, складеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Нгорним Д.В. встановлено, що 07.02.2025 року об 11 год 15 хв. [PERSON] здійснив незаконну рубку трьох дерев дуб (сирий) діаметром 34х34 см, липа (сира) діаметром 25,3х27 см, липа (суха) діаметром 23х25 см, у захисній смузі автодроги С231018 сполученнм «Щедрова-Копитинці» на території Летичівської ОТГ, що є порушенням ст.ст.67, 69 ЛК України. Відповідно до графи протоколу «Пояснення порушника иа його зауваження до змісту протоколучи мотиви відмови від його підписання» [PERSON] власноруч зазначив, що він з порушенням згідний, та поставив свій підпис. Постановою про накладення адміністративного стягнення №12/02/01 від 07.02.2025 року, винесеної державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Нагорним Д.В. було встановлено, що [PERSON] вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.65 КУпАП, зокрема 07.02.2025 року об 11 год 15 хв. [PERSON] здійснив незаконну рубку трьох дерев дуб (сирий) діаметром 34х34 см, липа (сира) діаметром 25,3х27 см, липа (суха) діаметром 23х25 см, у захисній смузі автодроги С231018 сполученнм «Щедрова-Копитинці» на території Летичівської ОТГ. В результаті вчиненого [PERSON] заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу на суму 20354,58 грн., що розрахована згідно з постановою Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбачене ст.65 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. Вищевказаний штраф було добровільно сплачено [PERSON] відповідно до платіжної інструкції АТ КБ «ПриватБанк» №2241241198691 від 07.02.2025 року, та вищевказана постанова не оскаржувалась. Відповідно до такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконною порубкою та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, визначених у додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», розмір шкоди, заподіяний відповідачем [PERSON] , внаслідок незаконної рубки 3 (трьох) дерев різних порід у захисній лісосмузі автодороги місцевого значення С231018 сполученням «Щедрова-Копитинці» на території Летичівського ОТГ, Хмельницького району Хмельницької області, становить 20354,58 грн. Також, на адресу відповідача [PERSON] направлялась претензія №394/07 від 18.02.2025 року та розрахунок розміру шкоди, та пропонувалось у добровільному порядку відшкодувати шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу. Однак вказана претензія відповідачем [PERSON] залишена без належного реагування. Внаслідок незаконної порубки дерев відповідачем [PERSON] було заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу у розмірі 20354,58 грн, яка підлягає стягенню з останнього на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, а тому позов підлягає задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В зв`язку з тим, що позовні вимоги задовольняються в повному обсязі, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню вся сума сплаченого судового збору у розмірі 3028 грн. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved