Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-08 00:00:00

Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «КИЇВОБЛГАЗ» (далі АТ «КИЇВОБЛГАЗ») звернулось до суду із зазначеним позовом. Позов мотивований тим, що АТ «КИЇВОБЛГАЗ» є оператором газорозподільної системи, тобто суб`єктом господарювання, що здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, в межах території, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації АТ «КИЇВОБЛГАЗ». 21 лютого 2023 року представниками АТ «КИЇВОБЛГАЗ» при виконанні робіт з перевірки відключених об`єктів виявлено ознаки несанкціонованого відновлення газопостачання за адресою: [ADDRESS] , споживач [PERSON] , у зв`язку з чим складено акт про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, проведені роботи по відключенню житлового будинку від газопостачання, складені акти про відключення та про усунення порушення. 06 березня 2023 року АТ «КИЇВОБЛГАЗ» направило відповідачу запрошення на засідання комісії з розгляду акту про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, яке вручено йому особисто. 10 квітня 2023 року проведено засідання комісії з розгляду акту про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, прийнято рішення про його задоволення, про що складений протокол засідання комісії, складено Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості в розмірі 1 751,22 грн за період з 21 серпня 2022 року до 21 лютого 2023 року. Зазначені документи направлені відповідачу та вручені йому особисто. У зв`язку із тим, що відповідач у добровільному порядку не сплачує заборгованість, позивач звернувся до суду із цим позовом з метою захисту своїх прав. На підставі викладеного, АТ «КИЇВОБЛГАЗ» просило суд: 1. Стягнути з [PERSON] на користь АТ «КИЇВОБЛГАЗ» вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, що складає 1 751,22 грн. 2. Стягнути з [PERSON] витрати по оплаті судового збору в розмірі 2 684 грн. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 січня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Зазначена ухвала в електронному вигляді направлена позивачу та його представнику та як вбачається із Довідок про доставку електронного документа доставлена до їх Електронного кабінету 09 січня 2024 року. За зареєстрованою адресою місця проживання відповідача засобами поштового зв`язку Акціонерного товариства «Укрпошта» направлялась копія ухвали суду про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками. Як вбачається із довідки Акціонерного товариства «Укрпошта» ф.20 судова кореспонденція не вручена адресату та повернута до суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою». Повернення поштової кореспонденції з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», є належним повідомленням учасника справи (постанова Верховного Суду від 13 травня 2024 року у справі № 755/4829/23). Представник АТ «КИЇВОБЛГАЗ» через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника, зазначив, що підтримує позовні вимоги та не заперечує проти ухвалення у справі заочного рішення. Відповідач не використав право подання відзиву на позовну заяву. Відповідно до розпорядження керівника апарату суду Овдієнко Л.П. від 06 серпня 2025 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, у зв`язку із звільненням судді [PERSON] у відставку, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 серпня 2025 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Гізатуліній Н.М. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 13 серпня 2025 року цивільну справу прийнято до провадження у порядку спрощеного позовного провадження без виклику /повідомлення сторін. Відповідно до ч. 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. З огляду на ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Суд дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що АТ «КИЇВОБЛГАЗ» є оператором газорозподільної системи, тобто суб`єктом господарювання, що здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, в межах території, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації АТ «КИЇВОБЛГАЗ». Житловий будинок за адресою: [ADDRESS] належить [PERSON] на підстав договору дарування від 02 січня 1992 року, який посвідчений 22 січня 1992 року державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори Базир В.Г., зареєстрований в реєстрі № 2-4786. Як вбачається з Акта про відключення об`єкту (газових приладів) від 23 липня 2019 року № 75/833, який складений представниками АТ «КИЇВОБЛГАЗ» Юрковим О.В. та Лисаком Л.В. за адресою: [ADDRESS] у зв`язку з несвоєчасною та/або не в повному обсязі оплатою послуг з газопостачання, відключено газопостачання шляхом перекриття запірних пристроїв та встановлення пломби № R24537518 на флянцевому з`єднанні на газопроводі-вводі. Споживач Заєць примірник акту отримав. 31 жовтня 2019 року [PERSON] підписав заяву-приєднання до умов договору розподілу природного газу (для побутового споживача), оператор АТ «КИЇВОБЛГАЗ», адреса об`єкта споживача: [ADDRESS] . 21 лютого 2023 року представниками АТ «КИЇВОБЛГАЗ» при виконанні робіт з перевірки відключених об`єктів виявлено ознаки несанкціонованого відновлення газопостачання за адресою: [ADDRESS] , про що складено Акт про порушення № 518, який крім представників АТ «КИЇВОБЛГАЗ» підписаний представником органу місцевого самоврядування, старостою с. Требухів Цахно А.О., а також Зайцем Ю.М. Виявлене порушення усунуте шляхом перекриття запірних пристроїв (зварка) та встановлення пломби R21625880 на флянцевому з`єднанні на газопроводі-вводі, що підтверджується копіями актів від 21 лютого 2023 року про усунення порушення, про відключення об`єкту (газових приладів). 06 березня 2023 року Броварським відділенням АТ «КИЇВОБЛГАЗ» на адресу відповідача направлено запрошення № 810-Сл-5838-0323 від 06 березня 2023 року на засідання комісії з розгляду акту про порушення від 21 лютого 2023 року № 518. Зазначене запрошення вручено відповідачу особисто, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 0600024491878. Комісія з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем від 10 квітня 2023 року вирішила задовольнити акт про порушення від 21 лютого 2023 року № 518; порушнику сплатити вартість необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу в сумі 1 751,22 грн, що підтверджується копіями протоколу від 10 квітня 2023 року № 4794, акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, розрахунку нарахованої суми. Відповідач не відшкодував вартість необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу. Відносини між суб`єктами ринку природного газу та оператором газорозподільних систем (далі ГРМ), регулюються нормами Кодексу газорозподільних систем (далі Кодекс ГРС), Цивільним кодексом України (далі ЦК України), Законами України «Про ринок природного газу», «Про захист прав споживачів», «Про житлово-комунальні послуги», «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», а також договорами про приєднання споживача до газорозподільної системи. Згідно з ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Частиною 3 ст. 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України «Про ринок природного газу» постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується поставити споживачеві природний газ належної якості та кількості у порядку, передбаченому договором, а споживач зобов`язується оплатити вартість прийнятого природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором. Якість та інші фізико-хімічні характеристики природного газу визначаються згідно із нормативно правовими актами. Відповідно до ст. 13 Закону України «Про ринок природного газу» споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу». Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 13 Закону України «Про ринок природного газу» споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом (ч. 3 ст. 13 Закону України «Про ринок природного газу»). Змістом ч. ч. 1, 2 ст. 40 Закону України «Про ринок природного газу» передбачено, що розподіл природного газу здійснюється на підставі та умовах договору розподілу природного газу в порядку, передбаченому кодексом газорозподільних систем та іншими нормативно-правовими актами. За договором розподілу природного газу оператор газорозподільної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги розподілу природного газу на період та умовах, визначених договором розподілу природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газорозподільної системи вартість послуг розподілу природного газу. Типовий договір розподілу природного газу затверджується Регулятором. Відповідно до статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку природного газу, зокрема, є самовільне під`єднання до системи, зривання або пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра, заглушок тощо, що впливає на безпеку постачання природного газу або результати вимірювання (п. 8 ч. 2 ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу»). Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем визначені Кодексом ГРС. Згідно з пунктом 1 глави 3 розділу 6 Кодексу ГРС, договір розподілу природного газу має бути укладений Оператором ГРМ з усіма споживачами,у тому числі побутовими споживачами, об`єкти яких в установленому порядку підключені до/через ГРМ, що на законних підставах перебуває у власності чи користуванні Оператора ГРМ. Згідно з положеннями пункту 1 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення (п. 2 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС). Пунктом 5 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС передбачено, що до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення. Пунктом 4 глави І Розділу І Кодексу ГРС під несанкціонованим відновленням газоспоживання виявлений після складання акта про припинення розподілу природного газу (газопостачання) та/або пломбування запірних пристроїв чи встановлення інвентарної заглушки факт несанкціонованого втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом зривання або пошкодження пломб на запірних пристроях, засувках на вводі на об`єкт споживача, пошкодження або зняття інвентарних заглушок тощо, внаслідок чого здійснюється чи є можливість несанкціонованого відбору природного газу на об`єкті споживача (окремих його газових приладах чи пристроях), у тому числі поза обліком. На вимогу Кодексу ГРС, на дату складання акта про порушення представники Оператора ГРМ забезпечують усунення виявленого порушення. Відповідно до пункту 8 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Згідно з пунктом 10 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі. Відповідно до пункту 2 глави 3 розділу XI Кодексу ГРС, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого відновлення газоспоживання або використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу спожитий об`єм природного газу визначається за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня припинення газопостачання (або у разі здійснення попередньої перевірки відключеного стану - з дня такої перевірки, що має підтверджуватися відповідним актом перевірки), а при використанні газу без договору - з дня його закінчення (розірвання) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Згідно з нормами пункту 12 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акту про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Частиною першою статті 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. З огляду на ч. 1 ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 22 ЦК України встановлено загальні правила відшкодування збитків та передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно з ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Верховний Суд у постанові від 01 липня 2020 року у справі № 914/2285/17 дійшов висновку про те, що нарахування вартості необлікованого об`єму природного газу, здійснені оператором ГРМ, не є ні збитками у розумінні законодавства, яке регулює правовідносини у сфері ринку природного газу, ні оперативно-господарською санкцією в розумінні господарського законодавства, а є платою за поставлений природний газ. Стаття 13 ЦПК України встановлює, що суд розглядає справи на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З огляду на практику Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Саме на позивача покладено процесуальний обов`язок довести заявлені позовні вимоги. Повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, враховуючи, що відповідач вчинив несанкціоноване відновлення газоспоживання, внаслідок його неправомірних дій утворилась заборгованість перед позивачем з оплати вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, доказів своєї невинуватості відповідач не надав, розміру розрахунку не спростував, доказів щодо сплати заборгованості у добровільному порядку не надав, суд дійшов висновку проте, що позовні вимоги АТ «КИЇВОБЛГАЗ» є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Щодо розподілу судових витрат Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3 ст. 2 ЦПК України). Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Як вбачається із матеріалів справи АТ «КИЇВОБЛГАЗ» за подачу позову сплатило судовий збір у розмірі 2 684 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 7861 від 17 жовтня 2023 року. Понесені судові витрати у розмірі 2 684 грн підлягають стягненню із відповідача, на користь позивача.

Outcome: approved