Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-04 00:00:00

[PERSON] через свого представника адвоката Гризовського І.С. звернувсь до суду із позовною заявою до Городоцької міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В поданій позовній заяві представник позивача зазначив, що [INFO] відкрилась спадщина після смерті бабусі позивача [PERSON] .. Позивач є спадкоємцем за заповітом після її смерті, але про наявність заповіту був необізнаний, тому пропустив установлені строки для прийняття спадщини. Просить суд продовжити строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавиці. В судове засідання позивач та його представник не з`явилися. Представник позивача подав на адресу суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак до суду надійшла заява про те, що останній позов визнає в повному обсязі і просить справу розглянути за наявними матеріалами за його відсутності. Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховую чидану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін (їх представників). Суд, оголосивши заяви сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 22.05.1959. Після реєстрації шлюбу [PERSON] було присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.9). Позивач [PERSON] є сином [PERSON] та [PERSON] . Дані відомості підтверджуються копією свідоцтва про народження позивача, яке наявне у матеріалах справи (а.с.7). Крім того, із матеріалів справи вбачається , що [PERSON] є дочкою [PERSON] .. [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, що міститься в матеріалах справи (а.с.13). Позивач спільно зі спадкодавицею не проживав, що підтверджується копією архівного витягу з погосподарської книги по Купинській сільській раді Городоцького району Хмельницької області від 03.09.2025, з якого вбачається, що з 2007 року по 2009 [PERSON] проживала одиноко до дня своєї смерті (а.с.17). Крім цього, дані відомості також підтверджуються копією довідки Купинської сільської ради Городоцького району Хмельницької області №374 від 26.04.2012, із змісту якої вбачається, що [PERSON] до дня смерті проживала одна. В судовому засіданні встановлено, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] та дійсно пропустив визначений ч.1 ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із ч.3 ст.1272 ЦК України суд за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З матеріалів справи встановлено, що приватний нотаріус Хмельницького районного нотаріального округу Шаповал Л.В. відмовила [PERSON] видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском спадкоємцем встановлених строків для подання заяви про прийняття спадщини, що унеможливлює оформлення права власності на спадкове майно позивачем, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №320/02-31 від 19.11.2025(а.с.15). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 19.11.2025 №83304545 вбачається, що після смерті [PERSON] , 19.04.2013 заведено спадкову справу №52/2013 (а.с.14). Із матеріалів спадкової справи №52/2013, яка була витребувана судом у Хмельницького обласного державного нотаріального архіву, встановлено, що крім позивача спадкоємцем за заповітом до майна померлої [PERSON] є [PERSON] , за заявою якого заведено спадкову справу. Крім цього, вбачається що [PERSON] вступив у спадщину, отримавши свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] на житловий будинок, що належав останній. Згідно копії свідоцтва про смерть, яке наявне у матеріалах справи, [PERSON] помер [INFO] (а.с.26). Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини в результаті того, що йому не було відомо про наявність заповіту на його ім`я. За загальним правилом спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що на даний момент інші спадкоємці після смерті [PERSON] відсутні, позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, враховуючи поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини

Outcome: approved