Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-03 00:00:00

Представник позивача Могилів-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області та Ямпільської міської ради Могилів-Подільського району Вінницької області звернувся до суду з вищевказаним позовом. Позовні вимоги мотивовані тим, що Могилів-Подільською окружною прокуратурою вивчено стан додержання вимог природоохоронного законодавства за результатами якого виявлено факт наявності невідшкодованих збитків завданих адміністративним правопорушенням в сфері охорони навколишнього природного середовища. Так, встановлено, що Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області 09.03.2024 складено адміністративний протокол відносно [PERSON] за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 КУПАП, тобто за порушення вимог щодо охорони видів тварин, які занесені до Червоної книги України. Відповідно до адміністративного протоколу, [PERSON] 09 березня 2024 року о 14 годині 18 хвилин на р.Марківка, в межах с.Велика Кісниця Могилів-Подільського району Вінницької області, здійснював лов риби на спініг 1 шт. 1 гачок, внаслідок чого зловив рибу виду «вирезуб причорноморський» в кількості 10 екземплярів, загальною вагою 0,950 кг, яка є об`єктом Червоної книги України, в результаті чого наніс збитки рибному господарству України на суму 100 000 гривень. У ході судового розгляду справи про адміністративне правопорушення, [PERSON] вину визнав, вказав, що 09.03.2024 здійснював вилов риби неподалік свого будинку в річці Марківка. Коли він вже мав повертатися додому, до нього підійшли працівники рибоохоронного патруля і запитали його, яку він рибу зловив. Він показав їм рибу і серед виловленої ним риби вони відібрали та вказали, що деякі рибини занесені до Червоної книги, однак, він не знав про це. Виловлена риба була ще живою, тому він одразу випустив її в річку. Просив суворо не карати його. За результатами розгляду, Ямпільським районним судом 05.04.2024 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 КУпАП і накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу. На момент розгляду адміністративного провадження у суді у добровільному порядку шкода не відшкодована. Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області (Вінницький рибоохоронний патруль) 24.06.2024 року [PERSON] скеровано вимогу про відшкодування шкоди у розмірі 100 000 грн., завданої 09.03.2024 внаслідок адміністративного правопорушення. Проте [PERSON] вказана вимога проігнорована. Станом на момент звернення з позовом до суду шкода, заподіяна [PERSON] незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення адміністративного правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, в добровільному порядку не відшкодовано. На підставі вищевикладеного позивач і звернувся з позовом до суду. Ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 08 січня 2026 року було відкрито спрощене позовне провадження та справу призначено до судового розгляду. Представник позивача прокурор Ямпільського відділу Могилів-Подільської окружної прокуратури в судове засідання не з`явився, надав заяву відповідно до якої позовні вимоги підтримав та просить суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання розгляду справи по суті в порядку спрощеного провадження не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином судовою повісткою-повідомленням із рекомендованим повідомленням, яка направлялася за зареєстрованим місцем проживання відповідача, відповідно до ст.128 ЦПК України свідчить про те, що відповідач належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Судом встановлені такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини: Із досліджених судом письмових доказів, встановлено, що 09 березня 2024 року Головним державним інспектором «Вінницький рибоохоронний патруль» було складено протокол про адміністративне правопорушення №001474 відносно [PERSON] за ч.2 ст. 90 КУпАП у зв`язку із тим, що 09 березня 2024 року о 14 годині 18 хвилин на р.Марківка, в межах с.Велика Кісниця Могилів-Подільського району Вінницької області, [PERSON] здійснював лов риби на спініг 1 шт. 1 гачок, внаслідок чого зловив рибу вирезуб причорноморський в кількості 10 екземплярів, загальною вагою 0,950 кг, яка є об`єктом Червоної книги України, в результаті чого наніс збитки рибному господарству України на суму 100000 гривень. Даний вид риби занесений до Червоної книги України. Внаслідок чого було порушено п.п.3. п.5 Розділу IV Правил спортивного та любительського рибальства, відповідальність за яке передбачена за ч.2 ст.90 КУпАП (а.с.19-21). Постановою Ямпільського районного суду Вінницької області від 05 квітня 2024 року у справі №153/439/24 [PERSON] , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 30 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 510 грн. Зазначена постанова в апеляційному порядку не оскаржена та набрала законної сили. (а.с.24-27). Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, заподіяної громадянином [PERSON] , який здійснив вилов риби вирезуб причорноморський в кількості 10 екземплярів, загальною вагою 0,950 кг встановлено, що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів від 07.11.2012 року «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної Книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання) було заподіяно державі шкоду у розмірі 100 000 грн.(а.с.22). Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області (Вінницький рибоохоронний патруль) надсилало на адресу [PERSON] вимогу про відшкодування заподіяних збитків від 24.06.2024 року №1-16-18/820-24 у розмірі 100 000 грн. в добровільному порядку. Однак, [PERSON] завдані ним збитки добровільно не відшкодовано. Цивільний позов Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області та Ямпільськомю міською радою Могилів-Подільського району Вінницької області не заявлявся, отже шкода заподіяна інтересам держави у сфері охорони навколишнього природного середовища залишилась невідшкодованою. Станом на момент звернення з позовом до суду шкоду, заподіяну [PERSON] внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, вчинення правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, в добровільному порядку не відшкодовано. У зв`язку з чим, просить Могилів-Подільську окружну прокуратуру здійснити представництво інтересів держави у суді. Стосовно представництва прокурором інтересів держави Положеннями статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державних чи суспільних інтересах. Відповідно до частин третьої, четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Звертаючись до суду із позовом в інтересах держави, уповноваженими органами якої є Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області, оскільки до його повноважень належить подання позовів про відшкодування шкоди, заподіяної громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, та Ямпільська міська рада Могилів-Подільського району Вінницької області, на території якої вчинено адміністративне правопорушення, відтак шкода підлягає стягненню на рахунок спеціального фонду бюджету Ямпільської міської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, прокурор посилався на те, що діями відповідача була спричинена шкода навколишньому середовищу, а саме рибному господарству територіальної громади Ямпільської міської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, яка полягала у незаконному вилучені з природного середовища риби, вид якої занесений до Червоної книги України, чим завдано шкоди водному середовищу у розмірі 100 000 грн. Вказана шкода у добровільному порядку не відшкодована, а позивачами самостійно не вжито заходів для стягнення шкоди, що свідчить про їх бездіяльність. Прокурором дотримано порядку визначеного ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництва інтересів держави в суді. Таким чином наявні підстави для представництва інтересів держави у суді прокурором. При наданні правової оцінки доведеності заявлених прокурором позовних вимог, суд виходить з такого. Згідно з приписами статті 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до приписів статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, згідно з ст.1, 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», є збереження природних ресурсів, у тому числі тваринного світу. За приписами частини 1 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом. Частиною 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження щодо подання позовів про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»). Статтею 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Згідно зі статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. З наведеного вбачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси, які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Ямпільською міською радою Могилів-Подільського району Вінницької області). Зазначені природні ресурси є власністю Українського народу. Водночас, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в статті 1166 ЦК України. Відповідно до частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як зазначено вище, відповідач притягнутий до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 КУпАП, тобто за порушення вимог щодо охорони видів тварин і рослин, занесених до Червоної книги України або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України, або які внесені до переліків рідкісних видів тварин і рослин, або які мають особливу наукову, природоохоронну та іншу цінність, або є такими, що перебувають під загрозою зникнення на відповідній території, зазначене підтверджується постановою Ямпільського районного суду Вінницької області №153/439/24 від 05 квітня 2024року. Відповідач в судовому засіданні не надав суду доказів, що вказана постанова ним оскаржувалася та, що він не згідний з обставинами, викладеними в ній. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. З огляду на досліджені обставини справи, пов`язані із встановленням вини відповідача у порушенні ним вимог щодо вилову риб, занесених до Червоної книги України, причинно-наслідковим зв`язком між порушенням таких вимог й заподіяною внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів майновою шкодою, суд, вважає за необхідне стягнути з відповідача заподіяну майнову шкоду у розмірі 100 000,00 грн. Вирішення питання щодо судових витрат Відповідно до ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. У відповідності до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з обґрунтованістю позовних вимог позивача, вимога щодо стягнення з відповідача витрат по сплаті судового збору на користь позивача у розмірі 3028 грн, також підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved