Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-01 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] в якій просила розірвати шлюб між нею та відповідачем. Свою заяву мотивує тим, що з 02.10.2021 перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають неповнолітю дитину сина [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування своїх позовних вимог зазначає, що шлюб з відповідачем фактично припинив своє існування, сторони не ведуть спільного господарства та проживають окремо один від одного, майнового спору не мають, у зв`язку з цим просить суд розірвати шлюб, строку для примирення не надавати у зв`язку з безпідставністю. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справуув порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з викликом сторін. Беручи до уваги, те що при відкритті провадження у справі визначено проводити її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Відповідач повідомлений про наявність справи у суді, своєчасно та належним чином, є користуачем Електронного суду, копію ухвали суду про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками отримав 24 та 25.12.2025 у кабінет користуваяча Електронного суду, про що свідчать відповідні довідки про доставку електронних документів користувачу у його електронний кабінет, сформовані засобами АСДС з відповідною системною позначкою часу, надіслав до суду заяву, у якій вказав, що позовні вимоги визнає у повному обсязі, просив розірвати шлюб, з огляду на відсутність спору та його визнання такого позову (а.с. 16-17, 21). Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 02.10.2021 року у Дергачівському відділі державної реєстації актів цівільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , актовий запис №280 (а.с. 20). Від шлюбу сторони мають малолітню дитину сина [PERSON] , [INFO] . Із позовної заяви вбачається, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують сімейно-шлюбні стосунки. Позивач вказує, що майнового спору не має, та просить розірвати шлюб. Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Статтею 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року передбачено, що чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони мають різні інтереси та погляди, шлюбні відносини існують лише формально, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб має бути розірваний. Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Щодо залишення відповідачці [PERSON] прізвищя набутого у шлюбі « [PERSON] ». Норма ст. 113 СК України передбачає, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно із положеннями ч. 8 ст. 294 ЦПК України, які на підставі ч. 9 ст. 10 ЦПК України застосовуються і до позовного цивільного судочинства, у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається. З огляду на викладене та враховуючи, що позивачем заявлено суду про залишення їй прізвища, яке вона отримала на момент реєстрації шлюбу з відповідачем, суд приходить до висновку про необхідність залишення її прізвища без змін - « [PERSON] ». Щодо розподілу судових витрат. При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 142 ЦПК України, ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Отже, слід повернути позивачу з державного бюджету 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок, тобто 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, оскільки відповідач до початку розгляду справи по суті визнав позовні вимоги. Окрім цього,

Outcome: approved