Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-29 00:00:00

У грудні 2025 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду міста Чернівців із позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідачки на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором №A32ЕСТ155101310678 від 30.05.2024 року у розмірі 18222, 67 грн. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 422,40 грн. Позовна заява мотивована тим, що 30.05.2024 року [PERSON] , будучи клієнтом банку, уклала з останнім кредитний договір №A32ЕСТ155101310678 від 30.05.2024 року щодо надання їй кредиту в розмірі 12 000.00 грн. строком на 12 місяців (тобто до 29.05.2025 року) зі сплатою процентів у розмірі 55.00 % щорічно. [PERSON] взяті на себе зобов`язання за вказаним кредитним договором належним чином не виконувала, у зв`язку з чим станом на 08.11.2025 року у неї утворилася заборгованість у розмірі 18222, 67 грн., яка складається з наступного: 12 000, 00 грн. заборгованість за кредитом, 3845, 80 грн.- заборгованість за процентами ; 2376, 87 грн. - заборгованість за пенею. Посилаючись на вищевикладене, АТ «Акцент-Банк» просить суд задовольнити позовні вимоги повністю. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 25 грудня 2025 року позовну заяву АТ «Акцент-Банк» прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив розгляд справи проводити в його відсутність, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідачка [PERSON] в судові засідання жодного разу не з`явилася з невідомих суду причин. Про судові засідання остання повідомлялася судовими повістками, які були направлені за місцем її реєстрації. Таким чином, відповідачка повідомлена про дату, час і місце розгляду справи належним чином. При цьому слід зазначити, що на адресу відповідачки було направлено і копію ухвали про відкриття провадження, в якій встановлено строк для подання до суду відзиву на позовну заяву, однак, до теперішнього часу такого відзиву суду також надано не було. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачкою відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За таких обставин, на підставі ст. 280 ЦПК України та зі згоди позивача суд вважає можливим ухвалити рішення при заочному розгляді справи. Крім того, суд вважає можливим, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Повно та всебічно дослідивши матеріали цивільної справи, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з матеріалів справи 30.05.2024 року [PERSON] підписала власноручно Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку, в якій зазначені персональні дані відповідачки (а. с.14 зв.). 30.05.2024 року між Акціонерним товариством «Акцент-Банк» та [PERSON] укладена заява про надання послуги «Швидка готівка» №A32ЕСТ155101310678 від 30.05.2024 року відповідно до п. п. 3-5 якої сума цього договору: 12 000, 00 грн., строк кредиту 12 місяців, цю заяву відповідачка підписала за допомогою електронного підпису за ідентифікатором [NUMBER] (а.с.5). Згідно п. 6 вказаного кредитного договору за користування кредитом позичальник сплачує проценти у розмірі 55,00 річних. Крім того, між сторонами 30.05.2024 підписано Паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка», в якому обумовлено всі істотні умови кредитування (а. с. 6) а також таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит (а. с. 7 зв. ). З меморіального ордеру N TR.37081108.31590.4932 від 30.05.2024 року встановлено факт перерахунку позивачем АТ «А-Банк» на рахунок [PERSON] грошових коштів в сумі 12 000,00 грн. (а. с. 10) Згідно з наданим банком розрахунком заборгованість [PERSON] за договором №A32ЕСТ155101310678 від 30.05.2024 року становить 18222, 67 грн., яка складається з наступного: 12 000, 00 грн. заборгованість за кредитом, 3845, 80 грн.- заборгованість за процентами ; 2376, 87 грн. - заборгованість за пенею. Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина першастатті 1048 ЦК України). Частиною 2 статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно з частиною 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до частини 1 статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно із частиною 1 статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Частиною 3 статті 1056-1 ЦК України визначено, що фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено банком в односторонньому порядку. Умова договору щодо права банку змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За правилами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідачка не оспорювала факт укладення нею кредитного договору, отримання кредитних коштів, та умов кредитування, не спростувала розрахунок заборгованості, наданий АТ «Акцент-Банк». Відтак, суд дійшов висновку, що сторонами погоджено умови договору, у тому числі в частині нарахування процентів за користування кредитом. Розрахунок заборгованості відповідачки відповідає виписці з її рахунку, що відображає всі операції, які здійснювалися останньою з використанням кредитної картки та нею не спростований. Крім того. суд вважає безпідставним включення позивачем до суми заборгованості, яка підлягає стягненню з [PERSON] пені у сумі 2376, 87 гривень . Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (частина перша статті 14 ЦК України). Критерії правомірності примусу суб`єкта цивільного права до певних дій (бездіяльності) пов`язуються з тим, що відповідні дії (бездіяльність) мають бути обов`язковими для такого суб`єкта (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/8618/15-ц (провадження № 61-4393сво18)). У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). Верховний Суд вже викладав висновки щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що на кредитний договір розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (див.: постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року у справі №706/68/23 (провадження № 61-8279св23)). Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: (1)в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; (2)в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; (3)у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною другою статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Зазначене також узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 12 лютого 2025 року у справі №758/5318/23 (провадження №61-15103св24). Вказане свідчить, що судом касаційної інстанції визначено єдиний підхід щодо застосування норм права до правовідносин, які випливають, зокрема й з споживчого кредиту та щодо стягнення неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року. Отже, до спірних правовідносин, які виникли у зв`язку із невиконанням позичальником грошових зобов`язань за кредитним договором, підлягають застосуванню вимоги пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача нарахованої заборгованості з пені в розмірі 2376,87 грн. задоволенню не підлягають . З урахуванням вищевикладеного, з [PERSON] на користь АТ «А-БАНК» підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором №A32ЕСТ155101310678 від 30.05.2024 року у розмірі 15 845, 80 грн., яка складається з наступного: 12 000, 00 грн. заборгованість за кредитом, 3845, 80 грн. - заборгованість по відсоткам за користування кредитом. Згідно ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Виходячи з того, що позивачем сплачено судовий збір в сумі 2422,40 гривень, з відповідачки на його користь підлягають стягненню судові витрати по оплаті судового збору пропорційно розміру задоволених вимог, виходячи з наступного розрахунку 2422,40 х 86,96 % ( відсоток розміру задоволеного позову):100 % = 2 106, 52 гривень (сума судових витрат, пропорційна відсотку задоволеного позову).

Outcome: partial