Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-28 00:00:00

Представник АТ "Акцент-Банк" 24.10.2025, через систему «Електронний суд», звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідачки [PERSON] заборгованість за кредитним договором від 14.05.2024 в розмірі 30 630 грн 44 коп., а також просить стягнути судовий збір в розмірі 2 422 грн 40 коп. В обґрунтування позову вказує, що 14.05.2024 [PERSON] приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. На підставі вказаної заяви відповідачці було надано кредит у виді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,8% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Відповідачка підтвердила свою згоду на те, що підписана Анкета-Заява про приєднання разом з Умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між нею та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. Також відповідачкою було підписано Паспорт споживчого кредиту, яким визначені всі основні умови кредитування. Позивач свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачці [PERSON] кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі, відповідно до умов договору. Однак відповідачка не виконувала належним чином умови договору, у зв`язку з чим станом на 23.10.2025 виникла заборгованість в сумі 30 630 грн. 44 коп., яка складається з 18 690 грн. 68 коп., 10 989 грн. 76 коп. заборгованості по відсотках, а також заборгованості за пенею в сумі 950 грн. Вказані обставини і слугували підставою звернення представника позивача з вказаним позовом до суду. 03.11.2025 ухвалою судді відкрито провадження по справі та визначено порядок розгляду такої за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак у самій позовній заяві вказав про розгляд справи у його відсутність. Відповідачка [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилась, про дату та час розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку. До суду повернуто конверти із судовимим повістками на 24.12.2025, 29.01.2026, які надсилалися [PERSON] рекомендованим листом, за зареєстрованою адресою її проживання, з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Крім того відповідачці [PERSON] направлялися СМС повідомлення в додаток Вайбер, які доставлені адресату. За таких обставин судом відповідно до положень норм статтей 280, 281 ЦПК України постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що 14.05.2024 [PERSON] приєдналась до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського (поточного) рахунку (а.с.9). 14.05.2024 [PERSON] підписано Заяву щодо встановлення кредитного ліміту (або Заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком) на підставі якої (яких) відповідачу відкрито поточний рахунок, встановлено на нього відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку, як засіб доступу до рахунку. Відповідно до п.п. 3-7 заяви, вид кредиту - Кредитний ліміт на поточний рахунок, тип кредиту - Кредитування рахунку, мета отримання кредиту - споживчі цілі, сума кредиту (ліміту) - від 1 000 грн до 200 000 грн, пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001%. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,4% на місяць. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу. Розрахунок процентів здійснюється на фактичний залишок заборгованості за кожний календарний день, за формулою: сума заборгованості * річну відсоткову ставку/360 днів (умовно) на рік. Строк кредитування (строк дії кредитного договору) 240 місяців. Відповідно до Паспорту споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена» та Тарифів по картці «Зелена» відповідачка повідомлена про основні умови кредитування з кредиту, а саме: базова процентна ставка 40,8%; розмір обов`язкового щомісячного платежу; розмір прострочених зобов`язань по кредиту пеня; комісії. Відповідно до довідки за лімітами [PERSON] за період з 14.05.2024 по 23.10.2025 встановлено кредитний ліміт: 14.05.2024 у розмірі 7 000 грн, який в подальшому 14.05.2025 о 16 год. 45 хв. було збільшено до 18 700 грн (а.с.19). Згідно довідки за картами, відповідачці [PERSON] відкрито рахунок № [NUMBER] та видано картку № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року (а.с.19 зворот). Як вбачається з виписки по картці відповідачка [PERSON] користувалась кредитними коштами та періодично здійснювала внесення коштів на погашення заборгованості по кредиту, останні платіж на погашення кредиту 20.11.2024 (а.с. 14 зворот а.с. 18) Згідно з розрахунком АТ «АКЦЕНТ-БАНК» заборгованості за кредитним договором від 14.05.2024, станом на 23.10.2025 [PERSON] має заборгованість 30 630 грн., яка складається з 18 690 грн. 68 коп. - заборгованість за кредитом; 10 989 грн. 76 - заборгованість по відсоткам; 950.00 грн. - пені. На спростування вказаного розрахунку заборгованості відповідачка [PERSON] свого контррозрахунку до суду не подала. Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно із статтями 525, 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору і одностороння відмова від зобов`язання не допускається. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Принцип повернення, строковості та платності означає, що кредит має бути поверненим позичальником банку у визначений у кредитному договорі строк з відповідною сплатою за його користування. У разі порушення позичальником терміну внесення чергового платежу, передбаченого договором (прострочення боржника), відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України кредитодавець до спливу визначеного договором строку кредитування вправі заявити вимоги про дострокове повернення тієї частини кредиту, що залишилася, і нарахованих згідно зі ст. 1048 ЦК України, але не сплачених до моменту звернення кредитодавця до суду процентів, а також попередніх не внесених до такого моменту щомісячних платежів у межах позовної давності щодо кожного із цих платежів. Як встановлено при розгляді справи, банк свої зобов`язання за договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Як вбачається з письмових матеріалів справи, відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором. Таким чином, в порушення умов кредитного договору, а також вимог ст. ст. 509, 526, 1054 ЦК України відповідач зобов`язання за вказаним вище договором не виконав. Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідачка порушує зобов`язання за даним договором. Відповідно до ч. 2 ст. 615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Щодо нарахованої позивачем пені за неналежне виконання відповідачкою своїх боргових зобов`язань суд звертає увагу на наступне. Так, пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України унормовано, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойки (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: (1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; (2) в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; (3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).» Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року за №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, на території України введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Згодом, неодноразово воєнний стан на території України продовжувався у встановленому законом порядку і є чинним на даний час. Таким чином, в умовах воєнного стану позичальник (боржник) звільняється від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за прострочення грошового зобов`язання. Отже, беручи до уваги період виникнення зазначених договірних відносин кредитування, та період відповідного прострочення, вимоги позивача у частині нарахування пені в сумі 950 грн не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства та є безпідставними, а тому не підлягають до задоволення. Враховуючи ту обставину, що в порушення умов кредитного договору взяті на себе зобов`язання відповідачка [PERSON] виконала частково, реальна заборгованість за яким становить 29 680 грн. 44 коп., суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ «Акцент Банк» підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі пропорційному до задоволених позовних вимог, а саме 96,90 %, в сумі 2 347 грн. 30 коп.

Outcome: partial