Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-02 00:00:00

[PERSON] звернулася до Ізяславського районного суду Хмельницької області з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. В обгрунтування позову зазначила, що вона являється власником квартири, що в [ADDRESS] за № 74. 22 жовтня 2024 року з вини відповідачки [PERSON] , яка проживає поверхом вище, було закрито квартиру позивачки. Відповідно до висновку комісії комунального підприємства причиною залиття (затоплення) квартир 4-го під`їзду стало потрапляння по швах між плитами перекриття із кв. [ADDRESS] , оскільки власник [PERSON] після стравлювання повітря із внурішньо- будинкової мережі на закрила повністю кран на стояку централізованого опалення. Вина відповідачки встановлена актом про залиття від 25 жовтня 2024 року. Відповідно до звіту про незалежну оцінку майна від 14 січня 2025 року в результаті залиття квартири позивачці завдана матеріальна шкода в сумі 57000 грн., яку вона просить стягнути із відповідачки, оскільки вона в добровільному порядку відшкодовувати не бажає. Ухвалою судді від 02 квітня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено проводити судовий розгляд у спрощеному провадженні з повідомленням (викликом) сторін. 21 квітня 2025 року від представника відповідача адвоката Кучерука Т.М. до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому висловлена незгода із вимогами позовної заяви. Заперечення відповідача мотивовані тим, що акт про залиття квартири був складений без участі відповідачки, у ньому відсутні обов`язкові дані, які мають бути відображенні відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Також невідомо як була визначена вартість матеріалів та відновлювальних робіт, а тому такий висновок є неналежним доказом суми матеріальної шкоди. Затоплення квартири позивача могло виникнути внаслідок несправності внутрішньобудинкових систем, обов`язок обслуговування яких покладається на виконавця та управителя, а тому , зважаючи на наведене, представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову. 26 травня 2025 року ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області на підставі клопотання представника позивача для визначення розміру заподіяної шкоди була призначена судова будівельно-технічна експертиза. В судовому засіданні представник позивача заявлений позов підтримав. Представник відповідача просив розгляд справи проводити за його відсутності, проти задоволення позову заперечив з підстав, наведених у відзиві. Представник КП «Житлокомунсервіс» Хеленюк Л.М. вважає, що позов [PERSON] підлягає задоволенню, оскільки повноважна комісія встановила причину затоплення квартири позивачки і підтвердила, що винна в цьому власник квартири [PERSON] , яка проживає поверхом вище. Також представник вказала, що підприємством на запит адвоката Кучерука Т.М. була надана вся затребувана інформація, яку він просить для витребування судом, і що Ізяславським районним судом вже було постановлене судове рішення про стягнення із [PERSON] на користь власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] 29 460 грн. у відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири. Заслухавши представника позивача, представника КП «Житлокомунсервіс», дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 399370113 від 15.04.2024 р. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (5 поверх), що вказано представником відповідача у відзиві на позов та підтверджується сторонами. Відповідно до акту про залиття, що трапилось на системі центрального опалення від 25.10.2024, складеного та підписаного комісією у складі: голови комісії - менеджера (управителя) житлового будинку (групи будинків) КП «Житлокомунсервіс» Загорського О.І., членів комісії: техніка-доглядача КП «Житлокомунсервіс» [PERSON] , інженера з охорони праці КП «Житлокомунсервіс» Спеціального М.М., слюсаря-сантехніка КП «Житлокомунсервіс» [PERSON] , слюсаря-сантехніка КП «Житлокомунсервіс» [PERSON] , на підставі звернення власника кв. [ADDRESS] гр. [PERSON] констатовано, що 22.10.2024 року із кв. [ADDRESS] , трапилось залиття (затоплення) нижче розташованих квартир [ADDRESS] : кв. [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] . Зокрема, з даного акта, з поміж іншого, встановлено, що під час візуального огляду кв. [ADDRESS] комісією було виявлено: 1) в коридорі стеля ошпакльована, окрашена водоемульсійною фарбою білого кольору. Чітко видно, що в результаті залиття (затоплення) на стелі наявні характерні для залиття вологі плями (4,5 (пог./м.) х 0,5 (пог./м.)); 2) у спальній кімнаті стеля ошпакльована, окрашена водоемульсійною фарбою білого кольору. Чітко видно, що в результаті залиття (затоплення) на стелі наявні характерні для залиття вологі плями (3,25 (пог./м.) х 0,5 (пог./м.)); 3) у вітальні - стеля ошпакльована, окрашена водоемульсійною фарбою білого кольору. Чітко видно, що в результаті залиття (затоплення) на стелі наявні характерні для залиття вологі плями (5 (пог./м.) х 0,5 (пог./м.)). Підлога встелена лінолеумом - волога, частково деформована. Згідно акта залиття комісією було встановлено, що [PERSON] , відкрила кран на стояку централізованого опалення з метою стравлювання повітря із внутрішньобудинкової мережі ЦО, проте після стравлювання повітря не закрила повністю кран, в результаті чого вода із системи ЦО потрапляла по швам між плитами перекриття із кв. [ADDRESS] . Згідно висновків комісії вбачається, що причиною залиття (затоплення), зокрема квартири [ADDRESS] стало потрапляння води по швам між плитами перекриття із кв. [ADDRESS] , оскільки власник [PERSON] , після стравлювання повітря із внутрішньобудинкової мережі ЦО не закрила повністю кран на стояку централізованого опалення. Відповідно до висновку про визначення вартості пошкодження майна, складеного ПП «Ізяслав-експерт», ринкова вартість пошкоджень, заподіяних залиттям квартири [ADDRESS] становить 57 610 грн. Оскільки представником відповідача розмір заподіяного збитку був поставлений під сумнів, за клопотанням позивача у справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза, виконання якої доручено судовому експерту Власюку В.В. Згідно висновку судового експерта № 1263/025 від 13 листопада 2025 року вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття квартири за номером [ADDRESS] становить 53 310 грн. Судом встановлено, що комунальне підприємство «Житлокомунсервіс» Ізяславської міської ради, яке створено шляхом реорганізації (злиття) КП «Комуненерго» Ізяславської міської ради, КП «Житлосервіс» Ізяславської міської ради є правонаступником усіх прав та обов`язків комунального підприємства «Комуненерго» Ізяславської міської ради (код ЄДРПОУ 34739489) та комунального підприємства «Житлосервіс» Ізяславської міської ради (код ЄДРПОУ 34739473). Разом з цим, на підставі Рішення виконавчого комітету Ізяславської міської ради № 96 від 01.08.2012 «Про визначення виконавців житлово- комунальних послуг у житловому фонді» КП «Житлосервіс» визначено виконавцем житлово-комунальних послуг: -з управління житловими будинками комунального житлового фонду; -з утримання та ремонту житлових будинків комунального житлового фонду, утримання прибудинкових територій. Перелік послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій затверджено Рішенням виконавчого комітету Ізяславської міської ради від 16.06.2010 №63 (з доповненням, внесеним рішенням від 22.12.2010 року № 133). Як вбачається з матеріалів справи КП «Житлокомунсервіс» продовжує надавати послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій для [ADDRESS] до набрання чинності договорами про надання послуг управління багатоквартирним будинком, укладеними за правилам визначеними Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Відповідачка [PERSON] надала копію заяви від 25.03.2025 року, якою вона зверталася до КП «Житлокомунсервіс» з проханням демонтувати кран на стояку централізованого опалення , так як у належній їй на праві приватної власності квартирі [ADDRESS] влаштоване індивідуальне опалення. На вказане звернення підприємство 03 квітня 2025 року надало відповідь про неможливість демонтування крану оскільки це технічно неможливо і це передбачено Технічними умовами Відповідно до технічних умов на встановлення особистого опалення квартири від 01.08.2005 р. №73, виданих Будинкоуправлінням №3 Шепетівської квартирно-експлуатаційної частини району, до необхідних заходів при виконанні монтажних робіт системи опалення входить «закольцовка системи опалення, яка проходить через квартиру, ізоляція труб стояків». Технічними умовами не передбачено іншого способу переобладнання ніж закольцовка системи централізованого опалення у кв. [ADDRESS] . Відповідно до ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Положеннями статті 319 ЦК України (ч. ч. 1, 2, 4, 5) передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Згідно з ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Право власності є абсолютним правом, яке здійснюється власником на свій розсуд незалежно від волі інших осіб. Одночасно на власника покладаються певні зобов`язання, зокрема витрати, пов`язані з майном, тягар його утримання та охорони. Також власник несе ризик випадкового знищення та пошкодження майна, він не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та інтересам громадян, інтересам суспільства. Частинами 1 і 2 статті 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За правилами статті 1166 Цивільного кодексу України, що регламентує загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Із положень п. п. 7, 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 №572 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 №45), слідує, що власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. За правилами статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. За змістом норми статті 1166 ЦК України юридичною підставою відповідальності, яка виникає внаслідок заподіяння шкоди, є склад цивільного правопорушення. До його елементів належать протиправна поведінка заподіювача шкоди, настання шкоди, причинний зв`язок між двома першими елементами і вина заподіювача шкоди. У правовідносинах по відшкодуванню шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди, з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Згідно ст.ст. 76, 77, 79, 80, 81 доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Позивачем доведено, що залиття квартири позивача відбулося внаслідок відкриття крану на стояку централізованого опалення у квартирі відповідача з метою стравлювання повітря із внутрішньобудинкової мережі центрального опалення, який після стравлювання повітря не було закрито повністю, що підтверджується зібраними у справі доказами. Внаслідок цих подій позивачу завдано майнової шкоди в розмірі 53310 грн. Встановлені судом обставини вказують про причинно-наслідковий зв`язок між затопленням квартири [ADDRESS] та витоком води з квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище над квартирою позивача, і трапилася внаслідок відкриття крану на стояку централізованого опалення у квартирі відповідача, який після відкриття (стравлювання повітря) не було закрито повністю. Відповідач не спростував відсутність своєї вини у затоплення квартири позивача, внаслідок чого було пошкоджено її майно. Відповідачем та його представником не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження того, що шкоду заподіяно позивачу не з вини відповідача. Суд також і враховує правову позицію, яку висловив Верховний Суд у постанові від 03.10.2018 у справі №344/3303/16-ц, де із поміж іншого звернено увагу, що обов`язок по утриманню санітарно-технічних приладів (кранів, труб, що знаходяться у квартирі) у належному стані покладено на власника квартири. Посилання представника відповідача на неналежне обслуговування та розміщення внутрішньо-будинкових систем виконавцем (управителем), суд відхиляє, так як це об`єктивно спростовується відповідними актом огляду жилого будинку, паспортами готовності до роботи в опалювальний період 2022-2023, 2023-2024, 2024-2025 р.р., відповідними нарядами-завданнями по обстеженню теплових мереж будинку по [ADDRESS] . Також суд вказує і на те, що надання відповідачу дозволу на встановлення індивідуального опалення не виключає його обов`язку використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження технічного обладнання, вживати заходів по усуненню несправностей власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Суд констатує, оскільки технічними умовами не передбачено іншого способу переобладнання як закольцовка системи централізованого опалення у кв. [ADDRESS] , то подані заяви (вже після залиття квартири позивача) до комунального підприємства щодо демонтажу крану на стояку централізованого опалення в квартирі відповідача, не виключають вину [PERSON] . Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди завданої внаслідок залиття квартири підлягають задоволенню повністю. Відповідно до пункту 6 частини першої статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з повним задоволенням позовних вимог, суд відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог 1132 грн. 50 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial