Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-03 00:00:00

У грудні 2025 року позивач акціонерне товариство Таскомбанк звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за Заявою-договором на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування. В позовній заяві позивач зазначив, що 27 березня 2023 року між АТ «Таскомбанк» та [PERSON] було підписано Заяву-договір на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування, яку слід розуміти як Кредитний договір № 002/19648479-СК_SB від 27.03.2023 року. [PERSON] є власником поточного рахунку у гривні № [NUMBER] , який відкритий до Кредитного договору. Позичальнику встановлено ліміт кредитування рахунку в межах максимальної суми загального ліміту кредитування для вказаного продукту (що складає 200 000 гривень), а саме надані кредитні кошти в сумі 37 000 гривень, з процентною ставкою за встановленим кредитним лімітом 59 %, строк користування 12 місяців з автоматичною пролонгацією. Кредитні кошти відповідачу було надано у спосіб, зазначений в Кредитному договорі, що підтверджується відповідною випискою. Отже, позивач свої обов`язки за кредитним договором виконав в повному обсязі. Умови вищезазначеного кредитного договору позичальником не виконані, кредитні кошти у встановлені договором строки не повернуті, внаслідок чого станом на 02.09.2025 утворилась заборгованість, яка становить 66 202 гривень, з яких: 37 000 гривень - заборгованість за тілом кредиту (в тому числі прострочена); 29 202 гривень - заборгованість за процентами (в тому числі прострочена). Позивач просить стягнути на його користь вказану суму заборгованості за кредитним договором та понесені судові витрати. Ухвалою від 23 грудня 2025 року позовну заяву суд прийняв до розгляду та відкрив спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (без виклику) сторін. У позовній заяві представник позивача просив розглянути справу за його відсутності, у спрощеному позовному провадженні. Відповідач [PERSON] заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзиву не подав, клопотання про відкладення розгляду справи від нього не надходили, про розгляд справи повідомлений належним чином. Суд, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких мотивів. 27 березня 2023 року між АТ «Таскомбанк» та [PERSON] було підписано Заяву-договір на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування, яку слід розуміти як Кредитний договір № 002/19648479-СК_SB від 27.03.2023 року. [PERSON] є власником поточного рахунку у гривні № [NUMBER] , який відкритий до Кредитного договору. Позичальнику встановлено ліміт кредитування рахунку в межах максимальної суми загального ліміту кредитування для вказаного продукту (що складає 200 000 гривень), а саме надані кредитні кошти в сумі 37 000 гривень, з процентною ставкою за встановленим кредитним лімітом 59 %, строк користування 12 місяців з автоматичною пролонгацією. Відповідно до п. 1 Згоди та запевнення клієнта до Договору, що є невід`ємною частиною Заяви-договору, позичальник підтверджує, що до укладення Договору ознайомлений з умовами Договору, у тому числі Тарифами, Правилами користування електронними платіжними засобами емітованими АТ «Таскомбанк», з умовами відкриття та обслуговування рахунків, з умовами розміщення вкладу, отримання споживчого кредиту. Відповідно до п. 7 Заяви-договору на укладання Договору про комплексне банківське обслуговування, позичальник підтвердив, що невід`ємною частиною Заяви-договору є Згода та запевнення Клієнта до Договору, з підписанням якого в мобільному за стосунку izibank Договір набуває чинності. Відповідно до п. 9 Згоди позичальник підтвердив, що розуміє та згоден з тим, що процентна ставка за кредитом фіксована та не може бути змінена без згоди позичальника (клієнта). Проценти нараховуються за кредитом щомісячно на суму залишку заборгованості на кінець кожного дня за методом факт/факт та сплачуються позичальником (клієнтом) щомісячно в складі обов`язкового мінімального платежу згідно умов кредитування визначених Тарифами Банку та зазначених у Паспорті споживчого кредиту. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно з вимогами частини першої статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно зі статтею 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (статті 611 ЦК України). Відповідач [PERSON] належним чином не виконував свої зобов`язання за договором, внаслідок чого згідно з розрахунком заборгованості станом на 02.09.2025 утворилась заборгованість, яка становить 66 202 гривень, з яких: 37 000 гривень - заборгованість за тілом кредиту (в тому числі прострочена); 29 202 гривень - заборгованість за процентами (в тому числі прострочена). Статтею 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Змагальність сторін є одним із основних принципів цивільного судочинства, зміст якого полягає у тому, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, тоді як суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, зобов`язаний вирішити спір,

Outcome: approved