Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-27 00:00:00

Представник позивача [PERSON] звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою, мотивуючи свої вимоги тим, що 27 серпня 2024 року в м. Дніпрі по пр. Свободи, буд. 132, е/о №86 сталась дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , та транспортного засобу «DAF XF 105.510», державний номерний знак [NUMBER] , з причепом «Krone SDP27», державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , цивільно-правова відповідальність власника якого була застрахована в ПрАТ «СК «Перша» згідно з поліса ОСЦПВВНТЗ №ЕР/219495578. Вина [PERSON] у вчиненні вищезазначеної дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 вересня 2024 року. 28 серпня 2024 року представником позивача направлено на електронну адресу ПрАТ «СК «Перша» завірені ЕЦП повідомлення про ДТП, заяву на виплату страхового відшкодування і весь необхідний пакет докуентів, а 25 вересня 2025 року направив на електронну адресу ПрАТ «СК «Перша» завірені ЕЦП рахунок з СТО ФОП [PERSON] , виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та витяг з реєстру платників єдиного податку [PERSON] 22 жовтня 2024 року ПрАТ «СК «Перша» було виплачено страхове відшкодування на рахунок СТО в розмірі 87 418,64 грн., не узгодивши розмір з позивачем. 24 жовтня 2024 року ним було направлено скаргу НБУ та отримано відповідь з порадою звернутись до суду у випадку незгоди з розміром страхового відшкодування, а також 24 жовтня 2024 року направлено до ПрАТ «СК «Перша» лист незгоди з розміром страхового відшкодування та вимогу щодо доплати страхового відшкодування на підставі висновку експерта [PERSON]. №2609/24 від 16 вересня 2024 року, але ПрАТ «СК «Перша» не здійснило доплату, лише направила копію звіту, складеного оцінювачем [PERSON] №804-24_SOS_-240828-291440 від 25 серпня 2024 року. Зазначає, що вказаний звіт оцінювача є неналежним доказом, оскільки він не оглядав пошкоджений транспортний засіб, а оскільки оцінювач [PERSON] не є експертом, то не міг складати звіт без особистого огляду транспортного засобу, та не міг достовірно визначити характер і ступінь пошкоджень. У зв`язку з чим, представник позивача звернувся до суду та просив стягнути з відповідача на користь [PERSON] недоплачене страхове відшкодування в розмірі 16 483,93 грн., а також понесені витрати зі сплату судового збору у розмірі 1 211,20 грн. і оплату послуг експерта в розмірі 3 310 грн. 17 жовтня 2025 року ухвалою судді Новокодацького районного суду міста Дніпра прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник відповідача Андрющенко І.В. у системі «Електронний суд» сформувала відзив на позовну заяву, в якому вона просила відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування зазначивши, що 28 жовтня 2025 року відповідачем розглянуто звернення позивача та направлено відповідь. ПрАТ «СК «Перша» 05 вересня 2024 року провело огляд транспортного засобу «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] , у строки, передбачені п. 34.2 ст. 34 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», за результатами якого суб`єкт оціночної діяльності оцінив розмір збитку в 103 412,37 грн. (включаючи ПДВ на запасні частини та матеріали для фарбування). Вказує, що відповідач не вбачає підстав для перегляду розміру збитків на основі наданого 24 жовтня 2024 року висновку експерта №2609/24, оскільки він не містить усіх необхідних додатків, зокрема: калькуляції, фотоматеріалів, копії свідоцтва експерта та акту огляду транспортного засобу, що унеможливлює повний аналіз документа. Вартість ремонту автомобіля з урахуванням ПДВ виплачується страховою компанією або стягується судом після надання документів про такі витрати. Оскільки, ФОП [PERSON] відсутній у реєстрі платників податку на додану вартість, а отже не є платником ПДВ, у ПрАТ «СК «Перша» не виникає обов`язку відшкодовувати непрямі збитки та якщо буде надано документальне підтвердження закупівлі запчастин і матеріалів ФОП [PERSON] саме на транспортний засіб «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] , з урахуванням ПДВ, можна розглядати матеріали в частині оплати суми податку на додану вартість визначеного відповідно до законодавства. Поизвачем не було надано рахунків на оплату вартості відновлювального ремонту транспортного засобу або актів виконаних робіт від ФОП [PERSON] , що унеможливлює підтвердження фактичної вартості проведеного ремонту. Отже, зобов`язання з податку на додану вартість можуть виникнути лише внаслідок фактичного надання послуги з проведення ремонту автомобіля за умови, що виконавець цієї послуги є платником ПДВ. Вказує, що позивачем не доведено, що оцінювачем здійснено невірні розрахунки чи включено до переліку пошкоджень такі, які не відносяться до ДТП за його участі, а також не оскаржено в судовому порядку звіт про оцінку №804-24_SOS_-240828-291440 від 25 вересня 2024 року, який є належним доказом на підтвердження завданих позивачу збитків у вигляді витрат, які він мусить зробити для відновлення свого майна (вартості відновлювального ремонту). Посилається на те, що представник позивача не вірно розуміє процедуру оцінки, яка виконується відповідно до ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні» №2658-ІІI від 12 липня 2001 року, Національного стандарту № 1 «Загальні положення оцінки майна і майнових прав», Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 (в частині, що відповідає чинному законодавству України), а порівняльний підхід ґрунтується на аналізі цін продажу (пропозиції) КТЗ, ідентичних або аналогічних оцінюваному на первинному чи вторинному ринках КТЗ, з відповідним коригуванням, що враховує відмінності між об`єктом порівняння і об`єктом оцінки. За цим методом вартість визначається на базі середньої ціни продажу (пропозиції) ідентичного КТЗ з відповідним строком експлуатації, а подальше коригування враховує різницю між пробігом, комплектністю, укомплектованістю, технічним станом об`єкта порівняння і об`єкта оцінки. До звіту про оцінку у додатках також може бути графічна розгортка побудови пошкодженого або розукомплектованого КТЗ з відображенням характеру пошкоджень або протокол технічного огляду з посиланням на характер і обсяг його пошкодження. Вказує, що відповідач заперечує проти повторної експертизи (висновку експерта [PERSON]. № 2609/24 від 16 вересня 2024 року), так як звіт про оцінку №804-24_SOS_-240828-291440 від 25 вересня 2024 року є належним доказом на підтвердження завданих позивачу збитків у вигляді витрат, які він мусить зробити для відновлення свого майна (вартості відновлювального ремонту). Вказаний звіт складений відповідно до Методики від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 та ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» і оцінювач несе відповідальність встановлену законом за складання неправдивого звіту, а для долучення висновку експерта до суду, потрібно подати відповідне клопотання та ухвалюючи рішення, суд оцінить його як письмовий доказ на рівні з іншими, але він не є обов`язковим і може бути оскаржений, хоча незгода з ним має бути вмотивована; ключове - дотримання процедури призначення, надання матеріалів та належне оформлення висновку з попередженням експерта про відповідальність, аби він був допустимим доказом, а таке клопотання позивач не подавав. Представник позивача [PERSON]. у системі «Електронний суд» сформував відповідь на відзив на позовну заяву, в якому він просив задовольнити в повному обсязі позов. В обґрунтування зазначив, що згідно з висновку експерта [PERSON]. вартість матеріального збитку, заподіяного в результаті пошкодження транспортного засобу «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] , склала 107 102,57 грн., без урахування складової ПДВ, отже, відсутні підстави для зменшення розміру шкоди на суму ПДВ, оскільки сума ПДВ не включена до позову. Посилається, що звіт оцінювача [PERSON] № 804-24_SOS_-240828-291440 від 25 серпня 2024 року є неналежним доказом розрахунку матеріальної шкоди, оскільки: складено без особистого огляду оцінювачем пошкодженого автомобіля; з ігноруванням вихідних даних протоколу огляду та з безпідставним заниженням вартості ремонтних робіт та фарбування; не враховано весь перелік необхідних запасних частин, що підлягають заміні. Вказує, що визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом (а не оцінювачем), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який призначив експертизу (залучив експерта), крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. Згідно з п. 50 та п. 51 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» обов`язковим етапом при незалежній оцінці майна є ознайомлення з об`єктом оцінки, а на огляд прибув інший представник страховика Остапкович П.П. , що слідує з протоколу огляду, який долучено до позову. Отже, оцінювач [PERSON] не є експертом, тому відповідно він не міг складати звіт без особистого огляду транспортного засобу. При порівнянні ремонтних калькуляцій оцінювача [PERSON] та експерта [PERSON]. вбачається, що оцінювачем [PERSON] не враховано такі ремонтні роботи, як: задня частина відновлення геометрії кузова, ремонт проміжної задньої частини, ремонт ніші запасного колеса, а також занижено ремонт замикаючої панелі задньої у два рази з 3 120 грн. до 1 690 грн. Крім того, було проігноровано вихідні дані протоколу огляду, не враховано заміну запасних частин: спойлера бампера вартістю 10 210,50 грн., хоча в п. 13 протоколу огляду зазначено, що він знищений; ущільнювача кришки багажника - 10 391,48 грн., про пошкодження кришки багажника зазначено в п.п. 15-18 протоколу огляду; кріплення ліхтаря 6559,43 грн., кріпильну панель вартістю 4 992,91 грн., замикаючу панель колісної арки вартістю 2 814,76 грн., активатор та праймер бічного скла, підсилювач зовнішньої панелі. Посилається на те, що оцінювач [PERSON] не має відповідну кваліфікацію, як суб`єкт оціночної діяльності, який вправі надати висновок щодо визначення вартості матеріального збитку, завданого колісному транспортному засобу внаслідок ДТП і для визначення розміру заподіяної шкоди фахівець повинен володіти спеціальними знаннями в автомобілебудуванні та технології ремонту транспортних засобів, іншими, перш за все технічними, дисциплінами, а також знати оціночні процедури. При цьому, статтями 6, 15 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» не передбачено умов щодо обов`язкової відповідності вищої освіти профілю оцінюваного майна, що, в загальному випадку, виключає можливість оцінювача самостійно вирішувати питання, де є потреба у застосуванні певних спеціальних знань, зокрема у галузі автотоварознавства. Розрахунок вартості відновлювального ремонту пошкоджених колісних транспортних засобів та відповідного розміру матеріального збитку, заподіяного їх власникам, у тому числі для встановлення страхового відшкодування, відноситься до компетенції виключно судових експертів автотоварознавців, які атестовані за спеціальністю 12.2 - «Визначення вартості колісних транспортних засобів та розміру збитку, завданого власнику транспортного засобу». Оцінювачі можуть залучатися до визначення матеріального збитку від пошкодження колісних транспортних засобів лише для визначення ринкової вартості цього майна на момент його пошкодження і (або) його ринкової чи утилізаційної вартості після пошкодження, тому оцінювач [PERSON] не може визначати розмір заподіяної шкоди, оскільки не має відповідної кваліфікації. Зазначає, що на огляд прибув Остапкович П.П. , при цьому відповідач не надав доказів, що він є працівником відповідача, а Остапкович П.П. не є експертом, оскільки він відсутній у державному реєстрі атестованих судових експертів, отже страховик не направив повноважного представника на огляд. Крім того, представник позивача не погоджувався з протоколом огляду представника страховика, про що є відмітка в протоколі. Вказує, що позивач для захисту своїх прав та об`єктивного визначення розміру заподіяної шкоди скористався своїм правом і разом із позовом на підтвердження позовних вимог надав до суду висновок експерта [PERSON]. № 2609/24 від 16 вересня 2024 року, який відповідає вимогам ч. 5 ст. 106 ЦПК України: у висновку експерта зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність. Експерт [PERSON] особисто оглядав пошкоджений транспортний засіб, робив відповідні заміри, складав протокол огляду, фотографував пошкоджений транспортний засіб та відповідні заміри пошкоджень, і на підставі вихідних даних склав висновок. Тому висновок експерта [PERSON]. № 2609/24 від 16 вересня 2024 року є належним доказом розрахунку матеріальної шкоди заподіяної в результаті пошкодження автомобіля позивача «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] , а відповідач не спростував висновок експерта [PERSON]. будь-якими належними доказами, не зазначив у відзиві про допущенні експертом порушення при складанні висновку. Розмір оціненої матеріальної шкоди складає 107 102,57 грн. (згідно з висновку експерта [PERSON].), а позивач же просить стягнути зі страховика розмір недоплаченого страхового відшкодування в межах ліміту відповідальності страховика за шкоду заподіяну майну, а саме в межах 160 000 грн., тому саме ПрАТ «СК «Перша» є належною особою, яка зобов`язання відшкодувати заподіяну шкоду. Представник відповідача Андрющенко І.В. у системі «Електронний суд» сформувала заперечення на відповідь на відзив, в яких вона просила залишити без задоволення позовні вимоги. В обґрунтування зазначивши, що позивачем не доведено, що оцінювачем здійснено невірні розрахунки чи включено до переліку пошкоджень такі, які не відносяться до ДТП за його участі. Посилається на те, що на огляд прибув Остапкович П.П. з належними на те йому повноваженнями, а з протоколом огляду ознайомився представник позивача та заперечень щодо неналежності представника відповідача не зазнав, тому представник (без наявних на те повноважень) позивача вводить суд в оману. В матеріалах справи також наявні письмові пояснення, які були сформовані представником позивача [PERSON] у системі «Електронний суд», в яких він зазначив, що 10 листопада 2025 року він через систему «Електронний суд» направив до суду заяву про надання доступу до електронної справи, до якої було долучено завірені електронно-цифровим підписом договір та ордер на представництво інтересів [PERSON] , які містяться в матеріалах електронної справи і представник відповідача має можливість на ознайомлення з ними, тому повноваження представника [PERSON]. підтвердженні належним чином. Вказує, що у відзиві на позов не йде мова щодо недійсності звіту оцінювача [PERSON] , а лише звертається увага на порушення, які допущені при складанні звіту № 804-24_SOS_-240828-291440 від 25 серпня 2024 року оцінювачем. Однією з вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом МЮУ ФДМ України №142/5/2092 від 24 листопада 2003 року, є особистий огляд оцінювачем пошкодженого транспортного засобу, але оцінювач [PERSON] не оглядав пошкоджений транспортний засіб позивача. Представник відповідача не надав пояснень, чому у звіті не враховано пошкодження, які зафіксував у протоколі огляду інший представник страховика, а також які саме матеріали надані були оцінювачу, в якому об`ємі невідомо, більш того, без особистого огляду об`єкту оцінки, оцінювачу не може бути достовірно відомо весь характер та обсяг пошкоджень. Вказує, що оцінювач [PERSON] не є експертом, а позивач не узгоджував суму страхового відшкодування, навпаки, звертався зі скаргою щодо недоплати страхового відшкодування, тому звіт оцінювача не може бути належним та допустимим доказом у розумінні статей 77, 80 ЦПК України. Посилається на те, що доказів, що вказана особа є працівником ПрАТ «СК «Перша» відповідач також не надав і невідомо на якій підставі діяв Остапкович П.П. , чи мав він взагалі повноваження оглядати автомобіль в якості представника відповідача, та якщо Остапкович П.П. не мав повноважень на огляд автомобіля в якості представника відповідача, то виходить, що ПрАТ «СК «Перша» взагалі не направила свого представника на огляд автомобіля позивача. Представник позивача [PERSON]. направив на електронну пошту суду заяву про розгляд справи за його відсутності і відсутності позивача, та не заперечував проти винесення судом рішення. Представник відповідача Андрющенко І.В. у судове засідання не з`явилась, будучи повідомленою належним чином про день, час та місце розгляду справи, будь-яких заяв чи клопотань про відкладення чи розгляд справи за її відсутності суду не надала, лише надала суду відзив на позовну заяву і заперечення на відповідь на відзив, в яких просила відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши письмові матеріали справи, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши надані докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов таких висновків. Статтею 263 ЦПК України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Судом встановлено, що постановою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 вересня 2024 року у справі №205/12043/24, яка набрала законної сили 11 жовтня 2024 року, [PERSON] визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 грн. (а. с. 16-17). Зі змісту вищезазначеної постанови судом встановлено, що 27 серпня 2024 року о 07 годині 45 хвилин водій [PERSON] , рухаючись по проспекту Свободи, б.132 (електроопора №86) в Новокодацькому районі міста Дніпра, керуючи транспортним засобом DAF, державний номерний знак [NUMBER] з напівпричепом KRONE, державний номерний знак [NUMBER] , перед початком руху, не забезпечив технічно справний стан транспортного засобу, внаслідок чого під час руху транспортного засобу відбувся неконтрольований рух колеса і відбулось його зіткнення з транспортним засобом VOLKSWAGEN PASSAT, державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням водія [PERSON] . Внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні ушкодження. Своїми діями [PERSON] порушив пп. «а» п. 2.3. ПДР України та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП. Приписами ч. 6 ст. 82 ЦПК України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже, фактичні обставини встановлені постановою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 вересня 2024 року у справі №205/12043/24 є преюдиційними і доведенню не підлягають. Також судом встановлено, що 28 серпня 2024 року представником [PERSON] - [PERSON] було направлено на електронну адресу ПрАТ «СК «Перша» заяву про виплату страхового відшкодування та повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду разом з іншими документами (а. с. 9-12). Крім того, в матеріалах справи наявні докази направлення 25 вересня 2024 року на електронну адресу ПрАТ «СК «Перша» рахунку ФОП [PERSON] №39 від 13 вересня 2024 року щодо вартості робіт та матеріалів необхідних для ремонту транспортного засобу «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] , на загальну суму 267 567 грн. з документами щодо ФОП [PERSON] (а. с. 13-15). Матеріалами справи підтверджено, що 22 жовтня 2024 року ПрАТ «СК «Перша» здійснило виплату страхового відшкодування на рахунок ФОП [PERSON] у розмірі 87 418,64 грн., що підтверджується інформаційним повідомленням про зарахування коштів №7828 від 22 жовтня 2024 року АТ «ПУМБ» (а. с. 18) Суд зазначає, що вказана обставина також визнається стороною відповідача. Також судом встановлено, що відповідно до копії звіту ФОП [PERSON] № 804-24_SOS_-240828-291440 від 25 вересня 2024 року про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу, складеного оцінювачем [PERSON] 25 вересня 2024 року із зазначенням дати оцінки 27 серпня 2024 року, вартість (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] , становить 103 412,37 грн. (включаючи ПДВ на запасні частини та матеріали фарбування). Разом з тим, відповідно до висновку судового експерта [PERSON]. №2609/24 від 16 вересня 2024 року, який було виконано на підставі письмової заяви [PERSON] (представника за довіреністю [PERSON] ) про проведення товарознавчої експертизи, а для дослідження було надано автомобіль «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] (в пошкодженому стані після ДТП) та свідоцтво про реєстрацію КТЗ - [NUMBER] , експертом було визначено: вартість відновного ремонту, з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу замінюваних складових частин (розрахованого в порядку встановленому законодавством), колісного транспортного засобу - автомобіля «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] , пошкодженого внаслідок ДТП, складає 107 102,57 грн. (без урахування складової ПДВ), а вартість матеріального збитку, заподіяного власнику вищевказаного колісного транспортного засобу, пошкодженого внаслідок ДТП, складає 115 842,08 грн. (а. с. 19-48). Крім того, згідно з наявною в матеріалах справи копією протоколу огляду транспортного засобу «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] , від 05 вересня 2024 року, його було складено судовим експертом [PERSON]. і за участі [PERSON] , як представника власника транспортного засобу, та Отсапенковича Петра (а. с. 29-30). Згідно із ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частинами 1, 2 статті 1187 ЦК України передбачено, що джерелом підвищеної небезпеки є зокрема діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Статтею 3 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» встановлено, що обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та/або майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та захисту майнових інтересів страхувальників. Отже, відшкодування шкоди особою, відповідальність якої застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, можливе за умови, що згідно з цим договором або Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у страховика не виник обов`язок з виплати страхового відшкодування (зокрема у випадках, передбачених у ст. 37 цього закону), чи розмір завданої шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика. В останньому випадку обсяг відповідальності страхувальника обмежений різницею між фактичним розміром завданої шкоди і сумою страхового відшкодування. Статтею 5 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» визначено, що метою здійснення обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності вказаний закон визначає забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та/або майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, а також захист майнових інтересів страхувальників. Об`єктом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов`язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров`ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу. Так, згідно із п. 22.1 ст. 22 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. У відповідності до змісту ст. 28 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» шкода, заподіяна в результаті дорожньо-транспортної пригоди майну потерпілого, - це шкода, пов`язана з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу. Відповідно до ст. 29 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством. Водночас, за приписами пункту 33.1.4. статті 33 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі настання дорожньо-транспортної пригоди, яка може бути підставою для здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати), водій транспортного засобу, причетний до такої пригоди, зобов`язаний невідкладно, але не пізніше трьох робочих днів з дня настання дорожньо-транспортної пригоди, письмово надати страховику, з яким укладено договір обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ), повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду встановленого МТСБУ зразка, а також відомості про місцезнаходження свого транспортного засобу та пошкодженого майна, контактний телефон та свою адресу. Якщо водій транспортного засобу з поважних причин не мав змоги виконати зазначений обов`язок, він має підтвердити це документально. Пунктами 34.1. - 34.4. статті 34 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» передбачено, що страховик зобов`язаний протягом двох робочих днів з дня отримання повідомлення про настання події, що містить ознаки страхового випадку, розпочати її розслідування, у тому числі здійснити запити щодо отримання відомостей, необхідних для своєчасного здійснення страхового відшкодування. Протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний направити свого представника (працівника або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Якщо представник страховика (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) не з`явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження). Для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків страховиком та МТСБУ залучаються їх працівники. Страховиком, МТСБУ та потерпілими також можуть залучатися експерти або юридичні особи, у штаті яких є експерти. За змістом п. 35.1. статті 35 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, протягом 30 днів з дня подання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду подає страховику заяву про страхове відшкодування. У цій заяві має міститися, у тому числі зміст майнової вимоги заявника щодо відшкодування заподіяної шкоди та відомості (за наявності), що її підтверджують. Згідно із п. 36.2 ст. 36 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у статті 35 цього Закону, повідомлення про ДТП, але не пізніш як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний: у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування та виплатити його. Якщо відшкодування витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого майна (транспортного засобу) з урахуванням зносу здійснюється безпосередньо на рахунок потерпілої особи (її представника), сума, що відповідає розміру оціненої шкоди, зменшується на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість. При цьому доплата в розмірі, що не перевищує суми податку, здійснюється за умови отримання страховиком документального підтвердження факту оплати проведеного ремонту. Якщо у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують розмір заявленої шкоди, страховик (МТСБУ) не може оцінити її загальний розмір, виплата страхового відшкодування (регламентна виплата) здійснюється у розмірі шкоди, оціненої страховиком (МТСБУ). Страховик має право здійснювати виплати без проведення експертизи (у т.ч. шляхом перерахування коштів особам, які надають послуги з ремонту пошкодженого майна), якщо за результатами проведеного ним огляду пошкодженого майна страховик і потерпілий досягли згоди про розмір та спосіб здійснення страхового відшкодування і не наполягають на проведенні оцінки, експертизи пошкодженого майна. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2018 року, прийнятій за результатами розгляду справи №914/881/17, звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України». Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт про оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором. Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Відповідно до ст. 11 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки. Отже, виходячи з вищевикладених норм, складанню звіту про оцінку розміру збитків, у будь-якому випадку, передує ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. До схожих за змістом висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 19 грудня 2019 року у справі №211/2171/15; від 01 жовтня 2020 року у справі №2-2394/10; від 15 жовтня 2020 року у справі №917/628/17. Частинами 1 -3 статті 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи наявність в матеріалах справи висновку судового експерта [PERSON]. №2609/24 від 16 вересня 2024 року про проведення товарознавчої експертизи, наданого стороною позивача, та звіту оцінювача ФОП [PERSON] №804-24_SOS_-240828-291440 від 25 вересня 2024 року про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу, складеного оцінювачем [PERSON] , наданого стороною відповідача, які містять розбіжності у сумах збитку, завданого позивачу, як власнику транспортного засобу, суд зазначає, що на відміну від висновку №2609/24 від 16 вересня 2024 року, який було виконано судовим експертом [PERSON]., звіт ФОП [PERSON] №804-24_SOS_-240828-291440 від 25 вересня 2024 року, було виконано без огляду оцінювачем транспортного засобу позивача, і ця обставина не заперечується стороною відповідача, оскільки так і не було надано належних доказів представляти ПрАТ «СК «Перша» Остапенковичем Петром. Відповідно до п. 5.1. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24 листопада 2003 року №142/5/2092 технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом, який складає висновок, можливе тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у разі надання ним даних, необхідних для проведення дослідження. Стосовно звіту оцінювача ФОП [PERSON] №804-24_SOS_-240828-291440 від 25 вересня 2024 року для ПрАТ «СК «Перша», суд не бере його до уваги, оскільки: оцінювач всупереч вимогам Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, особисто не оглядав пошкоджений транспортний засіб, оскільки огляд здійснював представник страхової компанії, а також стороною відповідача було долучено до матеріалів справи звіт оцінювача без фотографічних зображень та акту огляду транспортного засобу, складеного безпосередньо оцінювачем, а тому вказаний звіт не може бути належним доказом обґрунтованості розміру сплаченої суми (страхового відшкодування) з огляду на порушення процедури проведення оцінки збитків. При цьому, судовим експертом [PERSON]. на виконання вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, було особисто оглянуто пошкоджений транспортний засіб і складено висновок №2609/24 від 16 вересня 2024 року. Крім того, суд звертає увагу, що відповідачем не було доведено того, що сума сплаченого страхового відшкодування у відповідності до вимог ст. 36 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» була погоджена з позивачем, як власником пошкодженого внаслідок ДТП транспортного засобу, або його представником, на чому наполягає сторона позивача, і це не було спростовано стороною відповідача. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 06 липня 2018 року у справі №924/675/17, у разі виникнення спору щодо визначення розміру шкоди, заподіяної власнику транспортного засобу, суду необхідно виходити з фактичної суми, встановленої висновком судової автотоварознавчої експертизи або відповідними документами станції технічного обслуговування, на якій проводився ремонт автомобіля. Верховний Суд дійшов висновку, що звіт про оцінку транспортного засобу лише попередній оціночний документ, в якому зазначається про можливу, але не кінцеву суму, що витрачена на відновлення ТЗ. Разом з тим, у цій справі не заявлялись клопотання представниками сторін щодо проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи. Отже, з урахуванням всіх обставин справи та беручи до уваги встановлені судом підстави для відмови у прийнятті в якості доказу - звіту оцінювача ФОП [PERSON] №804-24_SOS_-240828-291440 від 25 вересня 2024 року для ПрАТ «СК «Перша», суд вважає за необхідне врахувати саме наявний висновок судового експерта [PERSON]. №2609/24 від 16 вересня 2024 року про проведення товарознавчої експертизи, який було надано позивачем разом з позовною заявою, за результатами якого судовим експертом встановлено, що вартість відновного ремонту, з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу замінюваних складових частин (розрахованого в порядку встановленому законодавством), колісного транспортного засобу - автомобіля «Volkswagen Passat», державний номерний знак [NUMBER] , пошкодженого внаслідок ДТП, складає 107 102,57 грн. (без урахування складової ПДВ), оскільки саме вказана сума була взята позивачем для розрахунку розміру недоплаченого страхового відшкодування і вона є обґрунтованою, доведеною стороною позивача та не спростована у встановленому законом порядку відповідачем. Також судом встановлено, що ПрАТ «СК «Перша» було сплачено страхове відшкодування в сумі 87 418,64 грн., що підтверджується матеріалами справи і не заперечується сторонами. Суд також зазначає, що встановлена у висновку судового експерта [PERSON]. №2609/24 від 16 вересня 2024 року вартість відновного ремонту в загальному розмірі 107 102,57 грн. не перевищує ліміт страхової виплати, тобто заявлений у межах ліміту відповідальності страховика в розмірі 160 000 грн. Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил ст. 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Отже, враховуючи вищезазначене та беручи до уваги право позивача на відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, приймаючи до уваги, що в ході розгляду справи було встановлено судом і доведено позивачем спричинення шкоди саме [PERSON] , цивільно-правова відповідальність якого була застрахована у ПрАТ «СК «Перша» на підставі полісу ОСЦПВВНТЗ №ЕР-219495578, суд дійшов висновку про стягнення з ПрАТ «СК «Перша» суми недоплаченого страхового відшкодування, з урахуванням висновку судового експерта [PERSON]. №2609/24 від 16 вересня 2024 року, в розмірі 16 483,93 грн. (107 102,57 грн. - 87 418,64 грн.), у зв`язку з чим позовні вимоги позивача в частині стягнення шкоди, яка заподіяна внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, підлягають задоволенню. Щодо відшкодування позивачу заявлених витрат на оплату позивачем послуг експерта [PERSON] у розмірі 3 310 грн. суд зазначає наступне. Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Відповідно до ч. 6 ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Судом встановлено, що вищенаведені витрати знаходяться в причинно-наслідковому зв`язку з частковим невиконанням своїх зобов`язань страховою компанією ПрАТ «СК «Перша» щодо відшкодування збитку завданого позивачу внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, оскільки судом враховано висновок судового експерта [PERSON]. №2609/24 від 16 вересня 2024 року і позивачем було пронесено витрати за оплату послуг експерта в розмірі 3 310 грн., а тому такі витрати мають бути відшкодовані відповідачем на користь позивача. Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 1 211,20 грн.

Outcome: approved