Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-26 00:00:00

Позивач звернулась до Гребінківського районного суду Полтавської області з вказаним позовом, яким просить: визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк, тривалістю два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після померлого [INFO] [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, [INFO] у віці 69 років помер рідний брат позивача [PERSON] . На час смерті він був зареєстрований та проживав в [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на 1/2 частину житлового будинку в [ADDRESS] , на яку він мав право після померлої матері [PERSON] (померла [INFO] ). [PERSON] прийняв спадщину, але не встиг отримати свідоцтво про право на спадщину на своє ім`я. На випадок своєї смерті [PERSON] заповіту не залишив. З метою реалізації свого права на спадщину після померлого брата, позивач звернулася до приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Іщенка І.М., але нотаріусом позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку із пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач вказує, що причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса та пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини стала юридична необізнаність позивача, незнання того, що рідні брати та сестри спадкодавця також мають право на спадщину за законом в разі, якщо спадкоємці попередніх черг не скористалися правом на спадкування. Спадкоємців попередніх черг після померлого [PERSON] не має, адже батьки померли. За відсутності у померлого [PERSON] спадкоємців першої черги, позивачем було здійснено поховання рідного брата [PERSON] . Отже, позивач вважає, що причину пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини можна віднести до причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами. 23 жовтня 2025 року до суду надійшла відповідь Відділу ведення реєстру територіальної громади та реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Гребінківської міської ради, згідно якої встановлено, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . (а.с.19). Ухвалою судді Гребінківського районного суду Полтавської області від 23.10.2025 року відкрито загальне позовне провадження за вищевказаною позовною заявою і призначено підготовче засідання на 24.11.2025 о 10-00 год. Витребувано у Лубенській державній нотаріальній конторі (місцезнаходження: 37500, Полтавська область, м. Лубни, Площа Вокзальна, 7) інформацію про те, чи відкривалася спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] (народився [INFO] ). (а.с.28-30). 03.11.2025 року на виконання ухвали суду від 23.10.2025 року від у Лубенської ДНК надійшла інформація про те, що спадкова спарава після померлого [INFO] [PERSON] (народився [INFO] ) не відкривалась. (а.с.27). Ухвалою Гребінківського районного суду Полтавської області від 24.11.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 18.12.2025 о 10-30 год. (а.с.34,35). 27.01.2026 року у судове засідання позивач не з`явилася, вона належним чином повідомлена про дату та час розгляду справи, натомість подала заяву про проведення розгляду справи без її участі. На позовних вимогах наполягає, просить задовольнити позов у повному обсязі. (а.с.38). Представник відповідача Виконавчого комітету Гребінківської міської ради Сидоренко Р.М., через систему «Електронний суд» надіслав заяву про розгляд справи без участі сторони відповідача в якій зазначив, що при вирішенні питання про задоволення позову [PERSON] , покладається на розсуд суду. (а.с.29,30). Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до наступного висновку. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України). Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні це певна річ (об`єкт), щодо якої виник спір. Згідно ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] в м. Гребінка Лубенського району Полтавської області помер рідний брат позивача [PERSON] , [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим Гребінківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис №330 від 19.10.2021. (а.с.9). Факт родинних відносин між позивачем [PERSON] та померлим [PERSON] , як рідних сестри та брата, підтверджується копією свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] від 23.05.1959 року; витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 Сімейного Кодексу України від 11.05.2024 щодо [PERSON] ; копією свідоцтва про одруження [PERSON] серії [NUMBER] від 23.07.1999. (а.с.11-13). Із матеріалів справи вбачається, що батько позивача [PERSON] помер [INFO] про, що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] видане Гребінківським відділом реєстрації актів громадянського стану від 16.04.1992. (а.с.14). Із матеріалів справи вбачається, що мати позивача [PERSON] померла [INFO] про, що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] видане відділом реєстрації актів громадянського стану Гребінківського районного управління юстиції Полтавської області від 11.05.1998. (а.с.15). Із матеріалів справи вбачається, що позивач 23.10.1999 року отримала свідоцтво про право на спадщину за законом після померлої матері [PERSON] на 1/2 частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . (а.с.13,13 зворот). Із матеріалів справи вбачається, що позивач, як спадкоємець звертавсь до приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Іщенка І.М., з метою оформлення спадкових прав після померлого брата [PERSON] . Із письмового роз`яснення нотаріуса від 10.05.2024 року №101/02-31 слідує, що нотаріус не може прийняти заяву про прийняття спадщини, оскільки спадкоємцем пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та роз`яснено право звернення до суду за місцем відкриття спадщини або за місцем знаходження спадкового майна в порядку цивільного судочинства для вирішення питання щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с.5). 03.11.2025 року на виконання ухвали суду від 23.10.2025 року від у Лубенської державної нотаріальної контори надійшла інформація про те, що спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] (народився [INFO] ) не відкривалась. (а.с.27). Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із ст. 1261 ЦК у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1262 ЦК). Вказані особи залучаються до спадкування за обставин, передбачених ч. 2 ст. 1258 ЦК, тобто за відсутності спадкоємців першої черги. Якщо хто-небудь зі спадкоємців першої черги живий і виявив бажання прийняти спадщину або прийняв її, спадкоємці другої черги до спадкування не залучаються. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, причиною пропуску строку стала юридична необізнаність позивача, незнання того, що рідні брати та сестри спадкодавця також мають право на спадщину за законом. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно правової позиції, викладеної в постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі №6-496цс17, передбачено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд приймає до уваги пояснення позивача, викладені у позовній заяві, ці пояснення узгоджуються зі змістом доказів, які надані позивачем та визнаються відповідачем. Вказані докази узгоджуються з іншими матеріалами справи, не суперечать їм, не заперечуються і не спростовуються іншими учасниками справи. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Що стосується тривалості додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved