Jurisdiction: civil
Date: 2026-02-01 00:00:00

Адвокат Римлянська Г.О., діючи в інтересах позивача [PERSON] , звернулася до Сокирянського районного суду Чернівецької області з вищевказаним позовом до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку, необхідного для подання заяви про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилалася на те, що батьками позивача були: батько [PERSON] та мати [PERSON] . Крім позивача, у батьків була ще одна дитина: син [PERSON] , [INFO] , який тривалий час проживав у м.Стебник. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , а [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після смерті батька залишилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] , право власності покійного на який підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом ВАО №492655, виданим державним нотаріусом Сокирянської державної нотаріальної контори Твердушкіним Р.Д. від 10.09.2003 року, зареєстрованим Чернівецьким КОБТІ 17.09.202003 року за порядковим №2556366. Заповітів батько позивача не залишив, однак, за своєю згодою та згодою позивача, усно вирішив, що після його смерті все належне батькові майно успадкує син, [PERSON] . На момент своєї смерті батько позивача був зареєстрований сам в належному йому житловому будинку за адресою: [ADDRESS] та інші особи разом з ним не проживали і не були зареєстровані. Однак, після смерті матері в січні 2018 року, у зв`язку з похилим віком і незадовільним станом здоров`я батька, позивач забрав його до себе в м. Трускавець, де доглядав аж до його смерті. В лікарні м. Дрогобич [PERSON] помер та був похований на кладовищі м. Трускавець, де і органом ДРАЦС зареєстрована його смерть. Всі документи на майно батька та всі особисті документи батька знаходилися у брата і позивач доступу до них не мав, а брат йому не надавав жодної інформації щодо спадкування. Однак, [INFO] [PERSON] помер в м. Стебник. Оскільки брат був розлученим, а дітей не мав, то позивач вимушений був здійснити за свої кошти обряд його поховання. Тільки після смерті брата він отримав доступ до його житла та документів на спадкове майно батька і з`ясував, що 04.05.2020 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Сокирянського районного нотаріального округу Гапчука В.В. з заявою про прийняття спадщини, який по його заяві відкрив спадкову справу батька №34/2020 (запис в Спадковому реєстрі №65794151). Однак, [PERSON] дану заяву подав після спливу передбаченого ч.1 ст. 1270 ЦК України строку, тобто своєчасно спадщину батька не прийняв та пропустив такий строк, тобто втратив право на спадщину. Маючи твердий намір успадкувати майно батька, позивач до спливу 6-місячного строку після смерті брата звернувся до приватного нотаріуса Гапчука В.В. з відповідною заявою, який листом від 27.11.2025 року №103/02-14 йому повідомив про неможливість видачі йому свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька внаслідок пропуску ним строку подання заяви про прийняття спадщини та рекомендував звернутися до суду з позовною заявою про продовження такого строку. Також, позивачем було з`ясовано, що в 2020 році даним нотаріусом надавався брату аналогічний лист, яким роз`яснювалося його право на звернення до суду з позовною заявою про продовження строку прийняття спадщини, однак він даний лист проігнорував та до суду не звертався і строк прийняття спадщини йому не було продовжено. Оскільки позивач вважав, що спадщину батька своєчасно прийняв його брат, тому заяву про прийняття спадщини не подав до нотаріуса в строк, передбачений ч.1 ст. 1270 ЦК України. Однак, своїми діями позивач довів, що потребує спадкового майна і, як спадкоємець за законом, не відмовляється від нього. Просила визначити позивачу [PERSON] , як спадкоємцю за законом, додатковий трьохмісячний строк з моменту набрання рішення суду законної сили, для подання ним до нотаріуса заяви про прийняття спадщини померлого [INFO] в м. Дрогобич Львівської області батька [PERSON] . Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, однак його представник - адвокат Римлянська Г.О. подала до суду заяву про проведення розгляду справи без її присутності та присутності позивача, позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, зазначених у позовній заяві. Представник відповідача Сокирянської міської ради Дністровського району у судове засідання не з`явився, однак представник відповідача Войняк Н.А. подала до суду заяву про розгляд справи без участі представника міської ради, в якій не заперечила щодо позову. Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Підстав, передбачених ст. 223 ЦПК України, для відкладення розгляду справи судом не встановлено, а тому судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін. Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази по даній цивільній справі суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими і підлягають задоволенню. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 28.09.1976 року вбачається, що батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] , [INFO] померла [INFO] в м. Сокиряни Сокирянського району Чернівецької області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . З наданих позивачем доказів та копії спадкової справи №34/2020 щодо майна померлого [PERSON] судом встановлено, що [INFO] в м. Дрогобич Львівської області помер [PERSON] , [INFO] , що вбачається із копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 22.11.2018 року та копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть для отримання допомоги на поховання від 22.11.2018 року №00021507724. Після смерті [PERSON] залишилась спадщина, яка складається із житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] , право власності покійного якого на підставі свідоцтва про право на спадщину серії ВАО № 492655, виданим Сокирянською державною нотаріальною конторою 10.09.2003 року, підтверджується копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, сформованим 17.09.2003 року за № 1506573. Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №60100202 від 04.05.2020 року вбачається, що 04.05.2020 року приватним нотаріусом Гапчуком В`ячеславом Володимировичем заведено спадкову справу №34/2020 (в Спадковому реєстрі запис №65794151) щодо майна померлого [PERSON] . З матеріалів спадкової справи №34/2020 встановлено, що вона заведена за заявою [PERSON] , зареєстрованого в [ADDRESS] , який свідоцтва про право на спадщину за законом не отримав, оскільки пропустив строк для прийняття спадщини. Також встановлено, що заповіту на спадкове майно [PERSON] не залишав, а спадкоємцями за законом є його діти: [PERSON] та [PERSON] . Інші спадкоємці відсутні. З свідоцтва про смерть [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Дрогобицької міської ради Львівської області від 02.07.2025 року встановлено, що [INFO] в м. Стебник, Дрогобицького району Львівської області помер [PERSON] , [INFO] . Позивач, як спадкоємець батька першої черги, жодних заяв щодо спадщини до нотаріуса не подавав. З метою оформлення свої спадкових прав, позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Гапчука В.В. із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом, відповідно до ст. 1261 ЦК України, після смерті його батька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Однак, листом приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Гапчука В.В. від 27.11.2025 року за №103/02-14 йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ним пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини, згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч.ч.1,2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений правовий висновок Верховним Судом викладено у постанові від 28.10.2019 року по справі №761/42165/17-ц (провадження №61-49121св18). Крім того, згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, позивач [PERSON] заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавав, від права на спадкування не усунутий і бажає прийняти спадщину, що підтверджується поданою до приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Гапчука В.В. заявою [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. З огляду на викладене, а також враховуючи відсутність заперечень щодо позову представника відповідача, суд вважає, що вказані обставини є поважною причиною пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] . За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі ст.ст. 1268-1270, 1272 ЦК України та

Outcome: approved