Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-28 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулися до суду із зазначеним позовом до [PERSON] , в якому просять визнати дійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна: житлового будинку літ. «А, а», житловою площею 28.9 (двадцять вісім цілих дев`ять десятих) кв. м., загальною площею 49.5 (сорок дев`ять цілих п`ять десятих) кв. м., господарських будівель і споруд: погріб літ. «б1п», літньої кухні літ. «Б», «б», сараю-гаражу літ. «б1», сараїв літ. «б2», «б3», «Г», убиральні літ. «В», вимощення літ «І», колодязю питного літ. «К», трубопроводу літ. «К1», огорожі літ. «№1», воріт літ «№2», хвіртки літ. »№4», що розташовані на приватизованій земельній ділянці за кадастровим номером 5310200000:50:026:1616, площею 0.074 га. та земельної ділянки з кадастровим номером 5310200000:50:026:1616, площею 0.074 га з цільовим призначення 02.01. для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: [ADDRESS] та визнати право власності на вищезазначене нерухоме майно за ними. Процесуальні рішення та дії у справі Ухвалою Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 06.12.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження за позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Горішньоплавнівська міська рада Кременчуцького району Полтавської області про визнання дійсним договору купівлі-продажу та визнання права власності на нерухоме майно. Ухвалою Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 04.03.2025 року за клопотанням представника [PERSON] її залучено як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Ухвалою Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 20.03.2025 року за клопотанням представника позивача у приватного нотаріуса Скрит Л.Г. витребувано належним чином завірені копії спадкових справ після померлих [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 03.06.2025 року за клопотанням позивача та її представника закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. Ухвалою суду від 29.01.2026 постановлено проводити заочний розгляд справи. Аргументи сторін Короткий зміст позовної заяви В обґрунтування позовних вимог зазначено, що у 2021 році позивачі подружжя [PERSON] та [PERSON] вирішили придбати житловий будинок з земельною ділянкою за адресою [ADDRESS] (будинок літ. «А,а», загальною площею 49,5 м?, житловою 28,9 м?, з господарськими будівлями та земельною ділянкою площею 0,074 га, кадастровий номер 5310200000:50:026:1616). Власником майна на той час була [PERSON] , яка померла [INFO] . Між позивачами та [PERSON] було досягнуто згоди щодо усіх істотних умов договору купівлі-продажу, зокрема, предмету, ціни 20 500 доларів США, що еквівалентно 544 685 грн станом на 05.10.2021. Нотаріальне оформлення договору купівлі-продажу не відбулося через об`єктивні обставини: військова служба [PERSON] , прострочений паспорт [PERSON] , подальша смерть продавця. [PERSON] . 05.10.2021 видала [PERSON] довіреність на право розпорядження майном (продаж, управління), одночасно написала розписку про отримання повної суми коштів за продаж будинку у присутності свідків. Продавець передала оригінали правовстановлюючих документів, а саме: свідоцтва про право на спадщину на будинок та землю, технічний паспорт, звіти про оцінку, ключі від будинку та господарських будівель. Позивачі фактично вселилися в будинок, володіють і користуються ним з жовтня 2021 року по теперішній час. Після смерті [PERSON] її донька [PERSON] , яка була зареєстрована а місцем відкриття спадщини, автоматично її прийняла, але до нотаріуса за видачею свідоцтва не зверталася. Позивачі намагалися вирішити питання добровільно, але не знайшли [PERSON] , тому вимушені були звернутися до суду. Позиція відповідача [PERSON] . У судове засідання не з`явилася, будучи повідомленою у встановленому законом порядку, доказів поважності причин неявки в судове засідання не надала, клопотань про розгляд справи за її відсутності та відзиву на позов не надходило. Позиція учасників у судовому засіданні Позивачі Позивач [PERSON] та позивач [PERSON] підтримали позовні вимоги та надали суду такі пояснення: У жовтні 2021 року між позивачами та власником нерухомого майна [PERSON] було досягнуто домовленості щодо всіх істотних умов договору купівлі-продажу житлового будинку з господарськими будівлями та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки 5310200000:50:026:1616, площа 0,074 га. Домовленість підтверджується письмовими доказами, зокрема: -розпискою [PERSON] від 05.10.2021 про отримання повної суми в розмірі 20 500 доларів США (еквівалент 544 685 грн на дату укладення), яка була складена добровільно у присутності свідків; -довіреністю від 05.10.2021, виданою [PERSON] на ім`я [PERSON] на право розпорядження вказаним нерухомим майном (в тому числі продажу); -передачею оригіналів правовстановлюючих документів, а саме: свідоцтва про право на спадщину на будинок та земельну ділянку від 15.09.2021, технічного паспорта, звіту про оцінку тощо, ключів від будинку та господарських будівель. Позивачі стверджують, що повністю виконали свої зобов`язання за договором сплатили всю обумовлену ціну. Продавець [PERSON] передала майно у фактичне володіння позивачів, які з жовтня 2021 року безперервно проживають у будинку, користуються ним як власним, здійснюють поточний ремонт та утримання. Пояснили, що нотаріальне посвідчення договору не відбулося не з вини позивачів, а через об`єктивні обставини, що не залежали від їхньої волі, а саме: -[PERSON] перебував на військовій службі (з урахуванням особливого періоду та воєнного стану); -[PERSON] мала прострочений паспорт на момент укладення правочину; -подальші спроби оформлення відкладалися через військову службу [PERSON] , короткотривалість відпусток, необхідність догляду за хворою матір`ю похилого віку, яка померла у 2022 році; -смерть [PERSON] 22.02.2023 року унеможливила безпосереднє нотаріальне посвідчення. Після смерті [PERSON] її дочка відповідач [PERSON] автоматично прийняла спадщину за фактом спільного проживання та реєстрації, однак жодних дій щодо оформлення спадщини не вчинила, а з позивачами на контакт не виходила, що унеможливило добровільне врегулювання оформлення майнових прав позивачів. Позивачі вважають, що між ними та [PERSON] фактично укладено договір купівлі-продажу в письмовій формі, який відповідає вимогам ст. 626, 638, 640, 655 ЦК України. Право власності на нерухоме майно набувається з моменту передачі майна (ст. 334 ЦК України), а з урахуванням визнання договору дійсним без необхідності подальшого нотаріального посвідчення. На підставі ст. 392 ЦК України позивачі просять визнати за ними право спільної сумісної власності (в рівних частках) на вказане нерухоме майно, оскільки їхнє право не зареєстроване в Державному реєстрі речових прав. Позивачі надали суду оригінали розписки та довіреності, а також належним чином завірені копії документів, просили задовольнити позов у повному обсязі, судові витрати покласти на себе. Представник позивача [PERSON] [PERSON] у судових засіданнях наголошувала, що між [PERSON] та [PERSON] було досягнуто згоди з усіх істотних умов договору купівлі-продажу будинку та земельної ділянки, продавець отримала грошові кошти від [PERSON] та передала оригінали правовстановлюючих документів, а саме: свідоцтва про право на спадщину на будинок та землю, технічний паспорт, звіти про оцінку, ключі від будинку та господарських будівель. [PERSON] на отримані від [PERSON] кошти придбала квартиру. Позивачі у період вчинення правочину проживали однією сім`єю, мали спільний бюджет та побут. Джерело коштів, переданих [PERSON] підтверджено. Позивачі фактично вселилися в будинок, володіють і користуються ним з жовтня 2021 року по теперішній час. Фактично сторони договору свої обов`язки виконали. Представник позивача [PERSON] [PERSON] у судових засіданнях зауважував, що матеріалами справи та показаннями свідків доведені обставини, викладені у позовній заяві, а тому позов підлягає задоволенню. Третя особа Горішньоплавнівська міська рада Кременчуцького району Полтавської області у письмових поясненнях зазначила, що відповідно до ст. 657 Цивільного кодексу України договір купівлі-продажу житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна, а також земельної ділянки укладається у письмовій формі та підлягає обов`язковому нотаріальному посвідченню (крім випадків, прямо передбачених законом). Недотримання нотаріальної форми правочину тягне його нікчемність (ст. 220 ЦК України). Довіреність, видана померлою [PERSON] на ім`я [PERSON] 05.10.2021, не є та не може бути визнана договором купівлі-продажу нерухомого майна. Довіреність та договір купівлі-продажу це різні правочини з різним правовим режимом, різними суб`єктами, істотними умовами та наслідками. Позивачами не подано до суду нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу, а також будь-якого іншого письмового документа, що відповідає вимогам ст. 657, ст. 208 ЦК України та Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Сума правочину, на яку посилаються позивачі в 20 500 доларів США значно перевищує двадцятикратний розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що також вимагає письмової форми правочину (ч. 2 ст. 208 ЦК України). У зв`язку з відсутністю належно оформленого та нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу право власності на спірне нерухоме майно (житловий будинок та земельну ділянку) за позивачами не виникло. Державна реєстрація права власності на нерухоме майно можлива лише на підставі правочину, що відповідає вимогам закону, або іншого передбаченого законом документа (ст. 210 ЦК України, Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Тому просять відмовити [PERSON] та [PERSON] у задоволенні позовних вимог про визнання права власності на нерухоме майно в повному обсязі. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилася будучи повідомленою у встановленому законом порядку, доказів поважності причин неявки в судове засідання не надала, клопотань про розгляд справи за її відсутності та пояснень не надходило. Представник третьої особи [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні наголосив, що позивачами скомбіновано вимоги про визнання права власності та поділ майна подружжя, проте не наведено правових підстав для задоволення цих вимог, між позивачем [PERSON] та [PERSON] не склались договірні відносини з купівлі-продажу нерухомого майна, виходячи з довіреності від 05.10.2021 та інших матеріалів справи. Свідок [PERSON] у судовому засіданні повідомила суду, що особисто була присутня під час передачі коштів у приміщенні агентства нерухомості. Знає сім`ю [PERSON] . Разом з [PERSON] оглядала будинок, який вони придбали, оскільки сама придивлялася до аналогічного об`єкта для себе. Передача грошових коштів відбулася за її присутності. [PERSON] передала кошти в іноземній валюті (долари США) [PERSON] . Точну суму їй встановити не вдалося, приблизно це могло бути 24 або 25 тисяч доларів США. Після передачі коштів [PERSON] та [PERSON] пішли до банку. Під час фактичної передачі коштів були присутні такі особи: [PERSON] , свідок [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . ЇЇ запросили бути свідком (понятим) під час цієї передачі. Також повідомила, що [PERSON] просила її оформити - зареєструвати право власності на цей будинок на її ім`я [PERSON] . Інших обставин, які мають значення для справи, їй невідомо. Свідок [PERSON] у судовому засіданні повідомила суду, що вона була сусідкою [PERSON] матері [PERSON] . Після смерті [PERSON] . [PERSON] вступила у спадщину у вигляді будинку та повідомила свідка про свій намір продати цей будинок і придбати квартиру. Свідку відомо, що у [PERSON] було двоє дітей: донька [PERSON] та син (ім`я сина свідок не пам`ятає). Донька [PERSON] померла понад 20 років тому, і свідок знає, що [PERSON] виїжджала на її поховання. Про смерть сина [PERSON] свідок також обізнана, однак обставини його смерті їй невідомі. [PERSON] неодноразово бачила [PERSON] у будинку після смерті матері. [PERSON] приїжджала туди, щоб забрати особисті речі, та повідомила свідку, що продала будинок. Також свідок пояснила, що [PERSON] часто приходить до цього будинку, оскільки утримує там господарство. Інших обставин, які мають значення для справи, їй невідомо. Свідок [PERSON] у судовому засіданні повідомила суду, що [PERSON] звернулася до неї як до агента з нерухомості з метою організації продажу належного їй житлового будинку та придбання квартири. Свідок підготувала для [PERSON] кілька варіантів придбання нерухомості, а також сформувала необхідний пакет документів для відчуження будинку. [PERSON] виявила намір придбати зазначений будинок та передала [PERSON] грошові кошти в сумі 20 000 (двадцять тисяч) доларів США. Передача коштів відбулася в приміщенні нотаріальної контори без безпосередньої участі нотаріуса в момент передачі. На підтвердження отримання коштів [PERSON] склала розписку. Фактична передача грошових коштів у зазначеній сумі проводилася за присутності свідка [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Після отримання коштів від [PERSON] , [PERSON] передала їх свідку [PERSON] для придбання однокімнатної квартири на своє ім`я. Згодом [PERSON] уклала та нотаріально посвідчила договір купівлі-продажу квартири на своє ім`я. [PERSON] не здійснила оформлення права власності на будинок на своє ім`я, оскільки мала намір зареєструвати його на ім`я свого чоловіка [PERSON] .. З цією метою [PERSON] видала [PERSON] довіреність на вчинення дій щодо відчуження будинку строком дії один місяць. Переоформлення будинку на ім`я [PERSON] не відбулося, оскільки для укладення договору купівлі-продажу була необхідна особиста присутність та нотаріально засвідчена згода [PERSON] як військовослужбовця. Свідок також була присутня під час фактичної передачі ключів від будинку [PERSON] [PERSON] . [PERSON] пояснювала свідку, що передані грошові кошти в сумі 20 000 доларів США належали її чоловікові [PERSON] і призначалися виключно для придбання будинку. Свідок [PERSON] зазначила, що всі дії здійснювалися добросовісно, за її участі як посередника (агента з нерухомості), без укладення будь-яких додаткових усних чи письмових угод, що суперечили б викладеним обставинам. Установлені судом обставини Згідно свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом від 15.09.2021 року [PERSON] успадкувала після померлої матері [PERSON] житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с.20) та земельну ділянку площею 0,0740 га з кадастровим номером 5310200000:50:026:1616, цільове призначення для будівництва й обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (а.с.21). Згідно звіту про незалежну оцінку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] його вартість становить 172 853 (сто сімдесят дві тисячі вісімсот п`ятдесят три) гривні (а.с.42-44 том 1). Згідно звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,0740 га з кадастровим номером 5310200000:50:026:1616, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд її вартість становить 14 300 (чотирнадцять тисяч триста) гривень (а.с.24-25 том 1). Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, виданого за заявою [PERSON] 21.09.2021, земельна ділянка з кадастровим номером 5310200000:50:026:1616 зареєстрована 16.08.2021 року відділом у Володимирецькому районі Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області (а.с.26, том 1). [PERSON] 05 жовтня 2021 року уповноважила [PERSON] представляти її інтереси виключно з питань: продати особі за ціною та на умовах, які представнику попередньо відомі і не потребують будь-якого додаткового узгодження, належне їй майно: земельну ділянку площею 0,0740 га з кадастровим номером 5310200000:50:026:1616, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та розташований на ній житловий будинок, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] , а також: -представляти її інтереси з питань підключення майна до будь-яких комунальних та інженерних мереж (в тому числі, але не виключно, до холодного та гарячого водопостачання, каналізації, електропостачання, газу, інтернету, кабельного телебачення, пультової охорони, послуг охорони до та/або зазначеного консьержа, вище обслуговування та прибирання прибудинкової території тощо); мати вільний доступ до зазначеного майна; - укладати відповідні договори щодо обслуговування вищевказаного майна, розривати в установленому порядку укладені договори, вносити до них зміни та доповнення; здійснювати оплату за надані послуги та виконані роботи, сплачувати за неї комунальні платежі, податки та збори, оплачувати послуги зв`язку тощо, розривати в установленому порядку укладені договори, вносити до них зміни та доповнення; - робити будь-які ремонти, поліпшення та реконструкцію, якщо того вимагатиме технічний стан належного [PERSON] майна, складати для цього кошторис, одержувати документацію, в тому числі технічну, дозволи, рішення, узгодження тощо, укладати з будь-якими фізичними та юридичними особами договори підряду або інші пов`язані з цим договори цивільно-правового характеру; - замовляти та одержувати будь-які документи, в тому числі, але не виключно довідки про відсутність чи наявність боргу зі сплати комунальних та інших платежів, інформацію/витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, звіти про оцінку, інші необхідні довідки, документи, звіти, технічну документацію, витяги; замовляти та одержувати дублікати документів, їх копії, відповіді на запити, скарги, заяви, а також інші документи - в разі виникнення такої потреби; - оскаржувати у встановленому законодавством порядку дії та бездіяльність посадових осіб, що порушили її права як власника зазначеного вище майна та користуватися при цьому усіма правами, наданими їй як власнику та передбаченими чинним законодавством; виконувати всі інші дії в межах та в обсязі, передбачених чинним законодавством для такого роду уповноважень. Таким чином [PERSON] уповноважила [PERSON] здійснити продаж належного їй нерухомого майна у вигляді будинку та земельної ділянки, на якій він розташований, а також управляти зазначеним майном до його продажу (а.с.19). Згідно розписки [PERSON] 05 жовтня 2021 року отримала грошові кошти в сумі 20 500 доларів США від особи на ім`я [PERSON] за продаж будинку за адресою: [ADDRESS] . Розписка складена в присутності свідків [PERSON] та [PERSON] . Суд встановлює обставини на підставі аналізу кожного доказу окремо, так і їх взаємозв`язку у сукупності. Таким чином, за результатами дослідження розписки від 05.11.2021 та допиту свідків [PERSON] і [PERSON] встановлено, що у розписці мова йде саме про позивача [PERSON] . Позивачі у позовній заяві зазначили, що договір купівлі-продажу нерухомого майна - спірних будинку та земельної ділянки не був укладений 05 жовтня 2021 року через те, що станом на 05.10.2021 паспорт громадянина України [PERSON] був простроченим (недійсним). Згідно паспорта [PERSON] народилася [INFO] . Отже, на дату укладення договору 05 жовтня 2021 року їй виповнилося 43 роки і 9 місяців, тобто вона ще не досягла 45-річного віку (а.с.89 том 1). Фотокартку до паспорта зразка 1994 року було вклеєно лише 18 січня 2023 року, а отже твердження позивачів не відповідають дійсності. Згідно виписки по особовому рахунку за період з 18.05.2018 по 28.01.2025 [PERSON] , їй було зараховано кошти в сумі 510 453 грн від ТОВ Юніверсал Сервіс Груп як оплату за земельну ділянку та нерухоме майно ( [ADDRESS] ) згідно договору купівлі продажу від 18.05.2018 року (а.с.248, т. 1). Згідно контракту про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України від 26.05.2021 року [PERSON] уклав контракт строком на 6 місяців (а.с. 250, т. 1). Відповідно до свідоцтва про смерть [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в місті Горішні Плавні Кременчуцького району Полтавської області (а.с.27 том 1). Згідно свідоцтва про шлюб між [PERSON] та [PERSON] серії [NUMBER] , шлюб між позивачами зареєстровано 01 липня 2022 року (а.с. 17, т. 1). Оцінка аргументів учасників справи, норми права, застосовані судом, та мотиви їх застосування Статтею 237 ЦК України визначено, що представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Частиною третьою статті 238 ЦК України передбачено, що представник не може вчиняти правочин від імені особи, яку він представляє, у своїх інтересах або в інтересах іншої особи, представником якої він одночасно є, за винятком комерційного представництва, а також щодо інших осіб, встановлених законом. Відповідно до ч. 3 ст. 244 ЦК України довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі. Форма довіреності згідно ст. 245 ЦК України повинна відповідати формі, в якій відповідно до закону має вчинятися правочин. Таким чином [PERSON] , виходячи зі змісту довіреності від 05.10.2021 є представником [PERSON] та уповноважена діяти від її імені в частині укладення договору купівлі продажу спірного будинку та земельної ділянки, а також утримувати це майно до моменту продажу. Отже передача [PERSON] правовстановлюючих документів на будинок та земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , ключів від домоволодіння, а також періодичне перебування [PERSON] чи ведення нею господарства на території домоволодіння [PERSON] ґрунтуються саме на повноваженнях представника. Наявність цієї довіреності виключає можливість [PERSON] вчинити правочин від імені [PERSON] у своїх інтересах. Тобто виходячи з правової природи довіреності та за наявності вказаного правовідношення [PERSON] не може набути право власності на згадане вище майно за обставин, викладених у позовній заяві. У довіреності зазначено, що [PERSON] уповноважена [PERSON] продати особі за ціною та на умовах, які представнику попередньо відомі і не потребують будь-якого додаткового узгодження, належне їй майно: земельну ділянку площею 0,0740 га з кадастровим номером 5310200000:50:026:1616 та розташований на ній житловий будинок, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Передача коштів від [PERSON] [PERSON] у сумі 20 500 дол. США за продаж будинку за адресою [ADDRESS] підтверджує, що ціну договору купівлі-продажу попередньо дійсно погоджено. Поряд із цим, ні у довіреності, ні у розписці не зазначено даних про покупця, у тому числі матеріали справи не містять відомостей, які б вказували, що покупцем є [PERSON] . Надаючи оцінку виписці по особовому рахунку [PERSON] за період з 18.05.2018 по 28.01.2025, суд прийшов до такого: зазначеною випискою доведено те, що у період з 18.05.2018 по 0.04.2019 [PERSON] отримала грошові кошти в сумі 510 453 грн від ТОВ Юніверсал Сервіс Груп як оплату за земельну ділянку та нерухоме майно ( [ADDRESS] ) згідно договору купівлі-продажу від 18.05.2018, поряд із цим зазначений документ не підтверджує подальший рух цих коштів та те, що саме ці кошти передані [PERSON] [PERSON] 05.11.2021. Також суд бере до уваги доводи представника третьої особи Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області щодо вимог до форми та змісту договору купівлі-продажу нерухомого майна. Так, частиною четвертою статті 203 ЦК України передбачено, що правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. У статті 208 ЦК України визначено, що належить вчиняти у письмовій формі правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян. Статтею 657 ЦК України визначено форму деяких договорів купівлі-продажу. Так, договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. Крім того суд звертає увагу, що згідно ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Позивачі посилаються на частину другу статті 220 ЦК України, згідно якої, якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається. Суд наголошує, що ні довіреність, ні розписка, ні інші матеріали справи не містять даних, які б вказували на певну особу - покупця будинку та земельної ділянки за адресою [ADDRESS] Крім того, зазначені документи ні окремо, ні у сукупності за своєю правовою природою не є правовстановлюючими документами на нерухоме майно. Позивачі та їх представники наголошують, що між [PERSON] та позивачами було погоджено всі істотні умови договору купівлі-продажу, сторони здійснили дії, які свідчать про виконання сторонами своїх обов`язків: покупець передав кошти, продавець передав ключі, правовстановлюючі документи на спірне нерухоме майно, тобто передав майно. Таким чином між позивачами та [PERSON] фактично було укладено договір купівлі продажу житлового будинку та земельної ділянки. Суд відхиляє доводи позивачів в цій частині, оскільки передача [PERSON] . [PERSON] ключів від спірного домоволодіння, правовстановлюючих документів на це майно, надання їй доступу до нього, обумовлено повноваженнями, які надані [PERSON] [PERSON] за довіреністю. Таким чином зазначені дії були вчинені довірителем для реалізації її волі, спрямованої на відчуження спадщини, яку вона отримала від [PERSON] . Як зазначалось вище, письмових доказів, які б вказували на особу-покупця спірного майна, матеріали справи не містять. Показання свідків в частині наміру [PERSON] придбати у [PERSON] будинок та земельну ділянку ґрунтуються на показаннях з чужих слів, а саме позивача [PERSON] . Безпосередньо жодному свідку зазначена обставина не відома. Крім того, суд звертає увагу, що розписка та довіреність на право вчинення дій, пов`язаних із відчуженням спірного нерухомого майна, видані того самого дня 05.10.2021. Отже [PERSON] та [PERSON] (враховуючи спростовані доводи позивача про недійсність паспорта громадянина України) мали реальну можливість того ж дня 05.10.2021 посвідчити договір купівлі-продажу, однак замість вчинення правочину нотаріусом було посвідчено довіреність, якою [PERSON] уповноважено відчужити спірне майно іншій особі. З урахуванням усіх встановлених обставин суд прийшов до переконання, що вимога про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна не підлягає задоволенню у зв`язку з недоведеністю. З приводу позовної вимоги про визнання права власності на спірне майно за позивачами в рівних частинах, суд зазначає наступне. Згідно свідоцтва про шлюб між [PERSON] та [PERSON] серії [NUMBER] , шлюб між позивачами зареєстровано 01 липня 2022 року, таким чином станом на 05.10.2021 позивачі не перебували у зареєстрованому шлюбі. У матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували проживання позивачів як чоловіка та жінки однією сім`єю. З вимогою про встановлення такого юридичного факту ні [PERSON] , ні [PERSON] до суду не звертались. Тому в даному випадку суд погоджується із зауваженням представника третьої особи [PERSON] , що позивачі, звертаючись з вимогою про визнання права власності на спірне майно на кожного з позивачів в рівних частках, фактично просять здійснити поділ майна, яке на їх думку, є спільною сумісною власністю подружжя, не надаючи відповідних доказів. Крім того, статтею 392 ЦК України визначено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Тобто право звернутися з вимогою про визнання права власності має власник майна, що узгоджується з нормами, викладеними нижче. У статті 4 ЦПК України закріплено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно частини першої статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорення. Ст. 16 ЦК України передбачає способи захисту цивільних прав та інтересів. Таким чином у позивачів має бути наявне певне право, воно повинно бути порушено, оспорено чи не визнано, а способи, передбачені ст. 16 ЦК України повинні бути спрямовані на захист саме цього права. Позивачі не тільки не довели, що їх майнові права щодо спірного будинку та земельної ділянки порушені чи невизнані, а й взагалі не довели, що у них є ці права на вказане майно. Тому у задоволенні вимоги позивачів про визнання права власності на нерухоме майно слід відмовити. Таким чином суд, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного наданого доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Outcome: dismissed