Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-28 00:00:00

ТОВ «Алекскредит» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, вказуючи на те, що 01.06.2020 року між ТОВ «Алекскредит» та [PERSON] укладено договір про надання кредиту №3632085, який був укладений в електронному вигляді за допомогою електронного підпису, який відтворений шляхом використання позичальником одноразового ідентифікатора та надісланий на номер мобільного телефону відповідача. Підписуючи договір відповідач підтвердив, що він ознайомився з усіма умовами та повністю розуміє, погоджується і зобов`язується неухильно їх дотримуватись. Згідно умов кредитного договору, товариство надало відповідачу кредит в розмірі 6000 грн., із сплатою процентної ставки акційної 1,45 %, за базовий період 1,7%, в спеціальний період 3% в день. Кредитор свої зобов`язання виконав, переказав кошти на картковий рахунок відповідача № [NUMBER] . Згідно з умовами додаткової угоди збільшено орієнтовну загальну вартість кредиту на 2610 грн. Всупереч умов договору відповідач взяті на себе зобов`язанні належним чином не виконував, в зв`язку з чим станом на 30.07.2025 року утворилась заборгованість в розмірі 41547 грн., з яких: 6000 грн. сума кредиту; 35547 грн. нараховані проценти за користування кредитом. За період дії договору позичальником сплачено за договором 870 грн. в рахунок погашення відсотків по договору. Просить стягнути з відповідача на користь ТОВ «Алекскредит» заборгованість за договором №3632085 від 01.06.2020 року в розмірі 41547 грн., судові витрати в розмірі 2422 грн. 40 коп., справу розглядати без участі представника позивача, при неявці відповідача не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, згідно письмових пояснень, вказує на те, що відповідача надсилалися копія позову з додатками, що підтверджує опись вкладень в цінний лист, строк позовної давності не сплинув, так як з дня прострочення боржником свого зобов`язання перебіг позовної давності був зупинений з 08.01.2021 року по 03.09.2025 року на строк дії воєнного стану. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, згідно письмової заяви просить розглянути позов без його участі, згідно відзиву на позов позов не визнає, вказуючи на те, що 01.06.2020 року між ним та ТОВ «Алекскредит» укладено договір про надання кредиту, відповідно до умов якого кінцевий строк виконання зобов`язань встановлений 09.12.2020 року, після 09.12.2020 року жодних платежів, реструктуризацій, додаткових угод чи визнання боргу ним не здійснювалось. Посилається на ст.ст.256, 257, 261 ЦК України, вважає, що строк позовної давності сплив 10.12.2023 року, просить застосувати наслідки спливу строку позовної давності, в позові відмовити, зазначає що копія позову з додатками ним отримана не була. Вивчивши матеріали справи, суд вважає позов ТОВ «Алекскредит» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Згідно договору про надання кредиту №3632085 від 01.06.2020 року, пропозиції укласти договір, паспорту споживчого кредиту, додаткової угоди до договору, між ТОВ «Алекскредит» та [PERSON] укладений кредитний договір, відповідно до якого товариство надало [PERSON] кредит в розмірі 6000 грн., після збільшено кредит на 8610 грн., із сплатою процентів із сплатою процентної ставки акційної 1,45 %, за базовий період 1,70 %, в спеціальний період 3% в день, строком до 09.12.2020 року. Договір підписаний електронним підписом відповідача, що відтворений шляхом використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, який формується для кожного разу використання та направляється на номер мобільного телефону вказаний останнім. Кредит наданий в безготівковій формі шляхом перерахування 01.06.2020 року коштів в розмірі 6000 грн. на платіжну картку відповідача зазначену ним в особистому кабінеті, що підтверджено довідкою ТОВ «ФК Елаєнс». Відповідно до ст.205, 207 ЦК України, правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. Відповідно до ст.ст.626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч.2 ст.639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Аналізуючи викладене, слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі ЦК України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статі 205, 207 ЦК України). Таким чином, між відповідачем та позивачем укладений кредитний договір, який підписаний відповідачем за допомогою одноразового паролю-ідентифікатора, з умовами якого відповідач ознайомився та погодився, що визнається самим відповідачем. Відповідно до ст.1054 ч.1 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ст.ст.526, 610 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином, згідно з умовами договору. При неналежному виконанні зобов`язань, вони припиняються внаслідок розірвання договору, сплачується неустойка, відшкодовуються збитки. Згідно розрахунку заборгованості, відповідачем [PERSON] зобов`язання за кредитним договором виконувалися не належним чином, в зв`язку з чим утворилась заборгованість : в розмірі 41547 грн., з яких: 6000 грн. заборгованість за основною сумою боргу, 35547 грн. заборгованість за відсотками, яка підлягає стягненню з відповідача (розрахунок судом перевірений). Посилання відповідача про неотримання копії позову та додатків до нього не заслуговує на увагу, так як згідно доданого до позову опису вкладень у цінний лист, на адресу відповідача надсилалася копія позову з додатками до нього, крім того, відповідач не був позбавлений можливості в ознайомитися з позовом та додатками до нього в електронному суді та заявити відповідні клопотання суду про повторне надіслання йому копії позову та додатків до нього або ознайомлення з матеріалами справи. Відмова у позові з підстав застосування наслідків спливу позовної давності, про що заявлено відповідачем не має під собою правового підґрунтя, так як позов поданий в межах позовної давності, враховуючи зупинення строків позовної давності на законодавчому рівні. Відповідно до п.12 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК України, доповненого ЗУ від 30.03.2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Строк дії карантину неодноразово продовжувався постановами Кабінету Міністрів України та був відмінений з 24:00 год. 30 червня 2023 року постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05:30 год. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, який Указами Президента України неодноразово продовжувався. Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15 березня 2022 року № 2120-IX, який набрав чинності 17.04.2022 року, розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 19, відповідно до якого у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану». Закон України №4434-ІХ від 14.05.2025 року «Про внесення зміни до розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного України щодо поновлення перебігу позовної давності», виключено пункт 19 «Прикінцевих та перехідних положень» щодо призупинення строків позовної давності, набрав чинності через три місяці з дня, наступного за днем його опублікування, 04.09.2025 року. Враховуючи зупинення строку позовної давності з 02.04.2020 року по 04.09.2025 року, звернення позивача з позовом 08.12.20025 року в межах строку позовної давності. Відповідно до ст.141 ЦПК України, в зв`язку з задоволенням позову, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2422 грн. 40 коп. Відповідно до ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved