Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-26 00:00:00

Позивач звернувся до суду через систему «Електронний суд» з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за теплову енергію. Позов обґрунтовує тим, що Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» є обласним теплопостачальним підприємством, яке виробляє теплову енергію для забезпечення споживачів послугами з централізованого опалення.. Позивач протягом тривалого часу в опалювальний період надавав відповідачу теплову енергію у квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а відповідач використовувала надану послугудля задоволення власних потреб та не відмовлявся від цих послуг. На ім`я відповідального власника відкрито особовий рахунок № [NUMBER] , що відповідає вищевказаній квартирі та відповідно до якого нараховується плата за теплову енергію. Будинок, де розташована квартира обладнаний лічильником. Станом на дату подання до суду даної позовної заяви, до позивача не надходило жодних звернень споживачів по квартирі, щодо не проведення стягнення за теплову енергію з наданням документів відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» від 05.03.2022р. № 206. Між позивачем та відповідачем в опалювальні періоди 2021-2024 рр. склалися договірні відносини на підставі Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189 від 09.11.2017р. У зв`язку з чим позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за теплову енергію в сумі 26608,84 грн та за абонентське обслуговування в сумі 1248,46 грн, яка утворилась за період з 01.03.2022-31.10.2025, витрати, пов`язані з поштовим відправленням кореспонденції в сумі 45,00 грн., витрати, пов`язані з формуванням Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно відповідача у справі на суму 41,00 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2422,40 грн. 24.12.2025 від відповідача надійшло заперечення в обґрунтування, якого зазначила, що відповідно до вимог розпорядження Кабінету Міністрів України від 02.08.2022 № 679-р «Про проведення обов`язкової евакуації населення Донецької області» розпочато здійснення обов`язкової евакуації населення Донецької області та зокрема і населення м. Слов`янська, у зв`язку з чим вона була вимушена переміститися у більш безпечні регіони країни та з 2025 року проживає за адресою: [ADDRESS] . Так, внаслідок артилерійського обстрілу військовими рф 12.09.2022 м. Слов`янськ, в квартирі, що розташована за адресою: [ADDRESS] , сталася пожежа, в результаті якої квартира стала непридатною для проживання (відсутні вікна, балкон, знищено стіни). Зазначила, що вона неодноразово зверталась особисто та через свою доньку [PERSON] до Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» з приводу списання плати за постачання тепла до квартири, що розташована за вище зазначеною адресою, а також, припинення постачання теплової енергії у зв`язку зі знищенням квартири внаслідок артилерійського обстрілу з боку військових рф до моменту відновлення пошкодженого майна. Таким чином, твердження представника позивача про те, що жодних звернень споживача до нього не надходило, не відповідає дійсності. Разом з тим, положення постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 № 206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» до припинення воєнного стану в Україні прямо забороняє стягувати заборгованість у випадку якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій. На підставі викладеного просила залишити позовну заяву без задоволення. 13.01.2026 від представника позивача надійшла уточнена позовна заява, в які представник просила стягнути з відповідача заборгованість за теплову енергію в сумі 25486,57 грн та за абонентське обслуговування в сумі 905,34 грн, яка утворилась за період з 01.03.2022-01.03.2025, витрати, пов`язані з поштовим відправленням кореспонденції в сумі 45,00 грн., витрати, пов`язані з формуванням Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно відповідача у справі на суму 41,00 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2422,40 грн. 18.01.2026 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву в обґрунтування, якого зазначила, що до припинення воєнного стану в Україні прямо заборонено стягувати заборгованість у випадку, якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій. Об`єкт нерухомості, а саме квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] (5 поверх) була пошкоджена внаслідок артилерійського обстрілу військовими рф 12.09.2022, у зв`язку з чим в квартирі сталася пожежа, в результаті якої квартира стала непридатною для проживання (відсутні вікна, балкон, знищено стіни). Факт пошкодження засвідчується актом про пожежу від 15.09.2022, в якому вказано, що причиною пожежі є вибух внаслідок потрапляння боєприпасу та актом обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації від 23.11.2022, в якому зазначено, що причиною пошкодження майна є влучання боєприпасу. Крім того, актом обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації від 23.11.2022, у розділі загальна характеристика пошкоджень, серед іншого, вказано: внутрішні стіни/перегородки пошкоджені -100%, підлоги 100% пошкоджено; інженерні мережі та обладнання 100% зруйновано. Вказані дані безперечно доводять, що квартира, була пошкоджена внаслідок воєнних дій. Також зазначила, що неодноразово зверталась особисто та через свою доньку [PERSON] до позивача з приводу списання плати за постачання тепла до квартири, а також, припинення постачання теплової енергії та не нарахування в подальшому у зв`язку зі знищенням квартири внаслідок артилерійського обстрілу з боку військових рф до моменту її відновлення. Таким чином, твердження представника позивача не відповідає дійсності, а лише є спробою ввести в оману для ухвалення незаконного та необґрунтованого рішення. Вона в повному обсязі сплачувала всі нарахування до початку повномасштабного вторгнення рф, перший період нарахування, за який рахується заборгованість починається з березня 2022 року, тобто навіть за лютий 2022 року вона також сплатила нарахування в повному обсязі. Після 24.02.2022 вона не мешкала в квартирі, крім того, з 12.09.2022 в квартирі і неможливо було мешкати (фото та відео пошкоджень долучається). У зв`язку з чим, просила залишити позов без задоволення та витребувати з Державної прикордонної служби України інформацію щодо перетину державного кордону з 2021 по 2025 р.р. для підтвердження інформації про відсутність її у м. Слов`янську Донецької області після початку повномасштабного вторгнення рф. 22.01.2026 від представника позивача надійшла уточнена позовна заява, в які представник просила стягнути з відповідача заборгованість за теплову енергію в сумі 18328,29 грн та за абонентське обслуговування в сумі 610,81 грн, яка утворилась за період з 01.03.2022- 29.05.2024, витрати, пов`язані з поштовим відправленням кореспонденції в сумі 45,00 грн., витрати, пов`язані з формуванням Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно відповідача у справі на суму 41,00 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2422,40 грн. Представник позивача Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» в судове засідання не з`явився, своєчасно і належним чином повідомлений про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. В матеріалах справи міститься заява з проханням розглядати справу без її участі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлена про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи для підготовки відзиву щодо змінених позовних вимог. Щодо заявленого клопотання відповідача про відкладення розгляду справи суд зазначає, що підстав для відкладення розгляду справи немає, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення рішення. Щодо заявленого клопотання відповідача про витребування доказів, суд зазначає, наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Як вбачається зі змісту клопотання відповідача, ним не вживалося жодних заходів для отримання цих доказів самостійно. Оскільки будь-яких доказів неможливості отримання інформації, яку відповідач просить суд витребувати в порядку ст. 84 ЦПК України, відповідачем до суду не надано, а тому дане клопотання задоволенню не підлягає. Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, доходить висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне. В судовому засіданні було встановлено, що відповідач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна № 449331852 від 27.10,2025, є абонентом Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» та має особовий рахунок № [NUMBER] . Згідно відповідь № 2188955 від 29.12.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру слідує, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Згідно акту обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації від 23.11.2022, слідує, що квартиру [ADDRESS] 12.09.2022 було пошкоджено внаслідок влучання боєприпасів, та у розділі загальна характеристика пошкоджень, серед іншого, вказано: внутрішні стіни/перегородки пошкоджені -100%, підлоги 100% пошкоджено; інженерні мережі та обладнання 100% зруйновано. Факт пошкодження квартири також засвідчується актом про пожежу від 15.09.2022, в якому вказано, що причиною пожежі є вибух внаслідок потрапляння боєприпасу. На підтвердження звернення до позивача, щодо припинення постачання теплової енергії до квартири відповідачем надано до суду листи -звернення та відповіді позивача на її звернення. Окрім того, на підтвердження факту пошкодження квартири відповідачем подано відеозапис та фото, на яких зафіксовані пошкодження в квартирі. Згідно довідки від 29.05.2024 № 3009-7002045421 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи [PERSON] , [INFO] , зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] , фактичне місце проживання/перебування: [ADDRESS] . Згідно довідки від 17.03.2025 № 3244-7002212001 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи [PERSON] , [INFO] , зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] , фактичне місце проживання/перебування: [ADDRESS] . З акту обстеження системи теплопостачання від 06.11.2024, наданого представником позивача, слідує, що 06.11.2024 було перевірено роботу стояків опалення за адресою [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] . Квартира [ADDRESS] розташована на п`ятому поверсі, доступ до квартири відсутній. В результаті обстеження встановлено: ознаки відключення стояків (видимий розрив, заварювання), по кв. [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] відсутні. Стояки опалення в робочому стані. Теплоносій подається по П-образним стоякам через систему опалення на п`ятому поверсі (кв. [ADDRESS] ). Послуга з теплопостачання мешканцям кв. [ADDRESS] подається. На підтвердження факту надання теплової енергії за адресою [ADDRESS] , представником позивача надано до суду акти про підключення житлового будинку/будівлі до мережі (системи) централізованого опалення (теплопостачання) (у зв`язку з початком опалювального сезону). З уточненого розрахунку заборгованості за особовим рахунком № [NUMBER] , відкритим на ім`я [PERSON] , за період з 01.03.2022 року до 31.05.2024 року слідує, що заборгованість за теплову енергію складає - 18328,29 грн; заборгованість з абонентської плати складає- 610,81 грн. Між позивачем і відповідачем встановилися фактичні договірні відносини з приводу надання послуг з опалення, оскільки позивач фактично надавав відповідачу послуги з опалення, а відповідач користувався даними послугами для задоволення власних потреб та не відмовлявся від них. Відповідно до п.5 ч.2 ст. 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Згідно п. 35 Постанови Кабінету міністрів України «Про затвердження Правил надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії» № 830 від 21 серпня 2019 року розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Оплата послуги здійснюється не пізніше останнього дня місяця, що настає за розрахунковим періодом, але відповідач несвоєчасно оплачує спожиті комунальні послуги. Згідно ст. 68 ЖК України, наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживач зобов`язаний оплатити житлово-комунальні послуги, якщо він фактично користувався ними. Відповідно до статті 322 ЦК України на власника покладається тягар утримання майна. Тобто, положення статті 322 ЦК України встановлюють презумпцію обов`язку власника нести усі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна, у тому числі з оплати комунальних та інших наданих йому послуг, поза залежністю від того, чи користується він ними безпосередньо чи ні. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому, як абсолютному володарю, правочинів володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб. Приписами ст. 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 13 ЦК України, а саме цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Аналіз зазначених норм законодавства дає підстави для висновку про те, що споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними, а тому факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Таким чином між відповідачем та позивачем утворилися фактичні договірні відносини з надання послуг з теплопостачання на підставі відкритого особового рахунку. Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином, згідно ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, одностороння відмова не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Згідно з п.11 ч.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» плата за абонентське обслуговування - платіж, який споживач сплачує виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальних послуг (далі - індивідуальний договір) або за індивідуальним договором з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання комунальних послуг (далі - індивідуальний договір з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем) (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і з постачання та розподілу електричної енергії), що включає витрати виконавця, пов`язані з укладенням договору про надання комунальної послуги, здійсненням розподілу обсягу спожитих послуг між споживачами, нарахуванням та стягненням плати за спожиті комунальні послуги, обслуговуванням та заміною вузлів комерційного обліку води і теплової енергії (у разі їх наявності у будівлі споживача), крім випадків, визначених цим Законом, а також за виконання інших функцій, пов`язаних з обслуговуванням виконавцем абонентів за індивідуальними договорами (крім обслуговування та поточного ремонту внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води). Розмір плати за абонентське обслуговування встановлено відповідно до вимог постанови КМУ від 21 серпня 2019 року №808 «Про встановлення граничного розміру плати за абонентське обслуговування у розрахунку на одного абонента для комунальних послуг, що надаються споживачам багатоквартирних будинків за індивідуальними договорами». Розмір плати за абонентське обслуговування у розрахунку на одного абонента для послуг з постачання теплової енергії, що надаються ОКП «ДТКЕ» споживачам багатоквартирних будинків за індивідуальними договорами (п.34 індивідуального договору) становить: з 01.10.2021 р плата за абонентське обслуговування становить 33,74 грн.(будинки, обладнані вузлами обліку теплової енергії) та 23,04 грн. (будинки, необладнані вузлами обліку теплової енергії); з 01.10.2022 р плата за абонентське обслуговування становить 29,15 грн. (будинки, обладнані вузлами обліку теплової енергії) та 21,36 грн. (будинки, необладнані вузлами обліку теплової енергії); з 01.10.2023 р плата за абонентське обслуговування становить 38,02 грн. (будинки, обладнані вузлами обліку теплової енергії) та 28,07 грн. (будинки, необладнані вузлами обліку теплової енергії); з 01.10.2024 р плата за абонентське обслуговування становить 42,89 грн. (будинки, обладнані вузлами обліку теплової енергії) та 29,78 грн. (будинки, необладнані вузлами обліку теплової енергії). Нарахування здійснюється щомісяця протягом року у фіксованому розмірі.. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до вимог ч.1 ст. 76 ЦПК України «Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи». Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Наявними в матеріалах справи доказами підтверджено, що позивач надавав відповідачу відповідні послуги. Але суд не погоджується з наданим позивачем розрахунком заборгованості виходячи з наступного. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» від 05.03.2022р. № 206 установлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, утвореної після 24 лютого 2022 р. з дати виникнення можливості бойових дій/початку бойових дій по дату припинення можливості бойових дій/завершення бойових дій на територіях, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії, відповідно до наказу Міністерства розвитку громад та територій, споживачів та/або членів їх сімей, які покинули своє місце проживання та надали виконавцю комунальних послуг, управителю багатоквартирного будинку, іншій уповноваженій співвласниками особі у паперовій або електронній формі довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи згідно з додатком 2 до Порядку оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1 жовтня 2014 р. № 509 Про облік внутрішньо переміщених осіб (Офіційний вісник України, 2014 р., № 81, ст. 2296; 2015 р., № 70, ст. 2312; 2016 р., № 46, ст. 1669; 2022 р., № 26, ст. 1418), або інші документи, що підтверджують їх відсутність у житловому та/або нежитловому приміщенні, будинку, в яких вони є споживачами на підставі укладених договорів (довідки з місця тимчасового проживання, роботи, лікування, навчання, проходження військової служби (у тому числі отримані в іноземній державі), відбування покарання тощо, документи, що підтверджують факт перетинання державного кордону України (на виїзд з України і в`їзд в Україну) у відповідний період часу), або якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій за умови інформування про такі випадки відповідного виконавця комунальної послуги (для послуги розподілу природного газу з урахуванням вимог Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 15 травня 2015 р. № 285). Тобто в даному випадку законодавцем чітко визначено, що якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій, то стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги забороняється до припинення чи скасування воєнного стану в Україні. Так в судовому засіданні було встановлено, що квартира [ADDRESS] , яка належить на праві власності відповідачу [PERSON] , була пошкоджена 12.09.2022 внаслідок влучання боєприпасів, тобто внаслідок воєнних (бойових) дій, а тому саме до цього періоду позивач мав право нараховувати відповідачу заборгованість за надані послуги з постачання теплової енергії. Окрім того, як вбачається з матеріалів справи відповідач та її представник зверталися до позивача з питання припинення нарахування заборгованості з постачання теплової енергії та повідомляли, що квартира була пошкоджена. Як вбачається з розрахунку заборгованості за особовим рахунком № [NUMBER] , відкритим на ім`я [PERSON] , за період з 01.03.2022 року до 31.05.2024 року включно, заборгованість за теплову енергію станом на дату пошкодження 12.09.2022 складає: 1668,81 грн; заборгованість з абонентської плати складає 236,18 грн. Таким чином, по особовому рахунку № [NUMBER] відповідач має заборгованість за теплову енергію в сумі 1668,81 грн та за абонентське обслуговування в сумі 236,18 грн, яка утворилась за період з 01.03.2022 по 12.09.2022. Отже, з урахуванням наведеного суд доходить висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного. Відповідно до п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, судовий збір справляється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ч.3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2025 року складає 3028,00 грн. Дана позовна заява подана до суду через систему «Електронний суд», тому розмір судового збору за подання даної позовної заяви становить 2422,40 грн. (3028 х 0,8), який сплачений позивачем. Оскільки суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, отже сума задоволених позовних вимог становить 10,39 % (1904,99 грн.*100% / 18328,29 грн.). Тому судовий збір, що підлягає стягненню з відповідача становить: 251,69 грн. (2422,40 грн. * 10,39 % / 100%). Відповідно до п.4 ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Позивачем по справі понесені витрати, пов`язані з поштовим відправленням кореспонденції на суму 45,00 грн. та витрати, пов`язані з формуванням Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно відповідача у справі на суму 41,00 грн. Враховуючи, що позов задоволено частково, тому з відповідача слід стягнути витрати, пов`язані з поштовим відправленням кореспонденції пропорційно розміру задоволених позовних вимог у розмірі 4,67 грн. та витрати, пов`язані з формуванням Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно відповідача у справі пропорційно розміру задоволених позовних вимог у розмірі 4,25 грн На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial