Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-20 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із указаним позовом, в обґрунтування якого зазначає, що є рідною сестрою [PERSON] , [INFO] . Батьки позивача померли, після смерті яких відкрилася спадщина на квартиру [ADDRESS] . За словами позивача, вона отримала свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті батьків та зареєструвала 02.10.2025 року право власності на 5/8 частин згаданої квартири. Як далі слідує зі змісту позову, [PERSON] помер [INFO] . Під час отримання свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті батьків позивачу стало відомо про те, що її покійний брат [PERSON] після смерті матері [PERSON] також подав заяву про вступ у спадщину, однак спадкових прав за життя не оформив. Позивач зазначає, що є потенційним спадкоємцем покійного [PERSON] , однак постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу від 10.10.2025 їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку, передбаченого для подачі заяви. З огляду на викладене, позивач просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном 3 місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 23.10.2025 року відкрито провадження у даній цивільній справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. У судове засідання позивач не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Представник відповідача Житомирської міської ради в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши наявні у справі докази дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач по справі [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтв про народження (а.с. 9). Як вбачається з копії свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] (а.с. 14). Згідно довідки приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Царіциної І.С. від 10.10.2025 року згідно зі спадковою справою №47 за 2025 рік, заведеною до майна померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] , жодних спадкоємців, що прийняли спадщину після його смерті, немає (а.с. 20). Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Царіциної І.С. від 10.10.2025 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 3/8 частки квартири [ADDRESS] , з яких частка квартири належала особисто [PERSON] , а частка квартири належала померлому [INFO] [PERSON] , спадкоємицею після смерті якого в 1/2 частці є його дружина [PERSON] , яка спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав, спадкоємцем після смерті якої на 1/2 частку спадкового майна є її син [PERSON] , який спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 20 зворот 21). Із витребуваної судом копії спадкової справи №47/2025, заведеної приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Царіциною І.С. до майна померлого [INFO] [PERSON] , вбачається, що [PERSON] звернулася із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Інших спадкоємців, які подали заяви про прийняття спадщини, з огляду на матеріали спадкової справи, немає (а.с. 47-62). Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У постанові Верховного Суду від 26 жовтня 2021 року у справі №539/4424/20 (провадження №61-14149св21) суд дійшов висновку про те, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Обґрунтовуючи поважність причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини, [PERSON] посилалась на те, що тільки під час отримання в жовтні 2025 року свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті батьків їй стало відомо про те, що покійний брат після смерті матері [PERSON] також подав заяву про вступ у спадщину, однак спадкових прав за життя не оформив. На переконання суду, наведені позивачем обставини (за відсутності доказів протилежного) свідчать про поважність причини пропуску нею строку для прийняття спадщини, а тому суд дійшов висновку, що [PERSON] пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили. Зважаючи на викладені вище обставини, суд задовольняє позовні вимоги [PERSON] та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у три місяці. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved