Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-20 00:00:00

У жовтні 2023 року [PERSON] звернулась до Печерського районного суду м. Києва із позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», згідно з вимогами якого просить суд стягнути з відповідача 304 458,96 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди та 20 000,00 грн. моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири та судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка разом зі своїм малолітнім сином є власниками квартири [ADDRESS] , яку 29 грудня 2022 року було затоплено внаслідок пошкодження внутрішньобудинкових мереж будинку - розгерметизації (прориву) трубопроводу централізованого опалення на горищному приміщенні даного будинку. Позивачка вказує, що послуги з утримання будинку та прибудинкової території (до яких належить, зокрема, утримання внутрішньобудинкових мереж в належному стані, здійснення їх технічного обслуговування та ремонту, вжиття своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації) надаються відповідачем. Позивачка вважає, що відповідачем не забезпечено належного надання вказаних послуг, що призвело до настання аварійної ситуації - пошкодження внутрішньобудинкових мереж, а саме розгерметизації (прориву) трубопроводу централізованого опалення на горищі вказаного будинку, в результаті чого відбулось залиття квартири [ADDRESS] , пошкодження приміщень, меблі та майна. Відтак, у зв`язку з залиттям квартири, позивачці та її малолітньому сину було завдано матеріальну та моральну шкоду, що зумовило [PERSON] звернутись до суду за захистом порушених прав. Таким чином, позивачка просить суд стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 304 458,96 грн. та відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 20 000,00 грн., а також понесені нею судові витрати. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 жовтня 2023 року визначено головуючого суддю Підпалого В.В. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання. 25 січня 2024 року через канцелярію суду від директора КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» - Павлика І.К. надійшов відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що відповідач вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими, оскільки суду не пред?явлено жодних документів та належних доказів, що підтверджують правомірність вимог позивачки і факти протиправної поведінки відповідача, а також наявність причинно-наслідкового зв?язку між протиправною поведінкою останнього та збитками. Відповідач також вказує, що не є балансоутримувачем будинку [ADDRESS] . Крім цього, відповідач зазначає, що позивачкою не наведено обставин, які б повністю заперечили відсутність гідроудару в системі центрального опалення будинку та обладнання теплового пункту, що перебуває на балансі та обслуговуванні КП «Київтеплоенерго». Відповідач також ставить під сумнів долучені до позовної заяви експертні висновки, зазначає, зокрема, що обстеження об`єкту дослідження експертом проведено після значного спливу часу; що експертів не попереджено про те, що висновки будуть долучені до матеріалів судової справи в якості доказу; що [PERSON] не підтверджено право власності на об?єкти дослідження товарознавчої експертизи тощо. Враховуючи зазначене, просить суд у задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовити в повному обсязі. 31 січня 2024 року через канцелярію суду від представника [PERSON] - адвоката Свіденка П.К. надійшли відповідь на відзив на позовну заяву та клопотання про залучення [PERSON] у якості законного представника малолітньої особи. 02 квітня 2024 року через канцелярію суду від представника відповідача - адвоката Лобікова Д.В. надійшли клопотання про витребування доказів та заява про залучення КП «Київтеплоенерго» у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. 03 квітня 2024 року через канцелярію суду від представника [PERSON] надійшли заперечення проти вказаних клопотання та заяви. 09 квітня 2024 року через канцелярію суду від представника [PERSON] надійшла уточнена позовна заява [PERSON] та [PERSON] , в особі законного представника - [PERSON] до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у якій позивачі просять суд стягнути з відповідача на користь: - [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 217 517,94 грн, завдану внаслідок залиття квартири, та моральну шкоду в розмірі 20 000 грн; - [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 86 941,02 грн, завдану внаслідок залиття квартири. Подання уточненої позовної заяви мотивовано тим, що [PERSON] (розмір частки 3/5), та її син [PERSON] (розмір частки 2/5) є співвласниками квартири [ADDRESS] , яка зазнала залиття. 15 квітня 2024 року через канцелярію суду від представника відповідача надійшов відзив на уточнену позовну заяву. Зі змісту відзиву на уточнену позовну заяву вбачається, що у матеріалах справи відсутні належні докази того, що залиття та пошкодження майна сталося з вини відповідача, а також докази на підтвердження причинно-наслідкового зв?язку між такою протиправною поведінкою та завданими збитками. Також відповідач зазначив, що 12 серпня 2022 року було проведено обстеження готовності до опалювального сезону буд. [ADDRESS] , та складено акт Ж/221, відповідно до якого зроблено висновок про готовність до опалювального сезону. Рішення прийняте за участі представника теплопостачальної організації. Крім цього, в жовтні 2022 року було проведено загальний (осінній) огляд будівлі , про що також складено відповідний акт. В акті в пункті 10 зазначено що стан центрального опалення (прилади , радіатори, мережі, хімпромивка, елеваторні вузли) знаходяться в задовільному стані). З огляду на викладене, просить суд відмовити [PERSON] та [PERSON] у задоволенні позовних вимог до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» в повному обсязі. 15 квітня 2024 року через канцелярію суду від представника позивачів надійшла відповідь на відзив на уточнену позовну заяву. 17 квітня 2024 року через канцелярію суду від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив на уточнену позовну заяву, а також заява про залучення КП «Київтеплоенерго» у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, та клопотання про витребування доказів. 26 квітня 2024 року через канцелярію суду від представника позивачів надійшли заперечення проти вказаних заяви та клопотання. 30 квітня 2024 року через канцелярію суду від представника відповідача надійшли заява про залишення уточненої позовної заяви без руху та заява про доповнення та уточнення до заяви про залишення уточненої позовної заяви без руху Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30 квітня 2024 року залишено без руху уточнену позовну заяву [PERSON] та [PERSON] до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Вказана ухвала суду надійшла сторонами через систему Електронний суд 30 липня 2024 року. 05 серпня 2024 року через канцелярію суду від представника позивачів надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. У зв?язку із усуненням недоліків уточненої позовної заяви [PERSON] та [PERSON] призначено подальший судовий розгляд справи №757/48717/23-ц. 10 лютого 2025 року у зв`язку з перебуванням судді Підпалого В.В. у довгостроковій відпустці та з метою недопущення порушення строків розгляду справи, відповідно до розпорядження № 64 від 10 лютого 2025 року проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями. Відповідно до ст. ст. 14, 33 ЦПК України протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 лютого 2025 року справу було розподілено до розгляду судді Печерського районного суду Вовку С.В 04 квітня 2025 року від представника [PERSON] надійшла заява про розгляд справи №757/48717/23-ц з урахуванням уточненої позовної заяви [PERSON] та [PERSON] до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири від 09.04.2024 та заяви про усунення недоліків від 05.08.2024. 10 квітня 2025 року від представника КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» надійшло клопотання про призначення комплексної експертизи. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11 квітня 2025 року у задоволенні клопотання представника відповідача про витребування доказів відмовлено. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11 квітня 2025 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 26 червня 2025 року, задоволено клопотання представника відповідача про призначення комплексної експертизи. Призначено у справі експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства Юстиції України (місто Київ, вул. Сім`ї Бродських буд.6, 03057), на вирішення якої поставлено наступні питання: - Яка причина залиття квартири [ADDRESS] , в наслідок події що сталась 29.12.2022 року? - Який розмір збитків заподіяних громадянам [PERSON] (розмір частки 3/5) та [PERSON] (розмір частки 2/5) в наслідок події залиття що сталась 29.12.2022 року в квартирі [ADDRESS] ? Витрати за проведення експертизи покладено на відповідача. На час проведення експертизи зупинено провадження у справі 757/48717/23-ц 30 жовтня 2025 року до суду надійшло клопотання директора Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, зі змісту якого вбачається, що оскільки попередня оплата експертизи не виконана, ухвала від 11.04.2025 залишається без виконання, а матеріали повертаються на адресу суду. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 03 листопада 2025 року поновлено провадження у справі №757/48717/23-ц. 27 листопада 2025 року в судовому засіданні суд вирішив задовольнити заяву адвоката Свіденка П.К. про розгляд справи з урахуванням уточненої позовної заяви [PERSON] та [PERSON] від 09.04.2024 та заяви про усунення недоліків від 05.08.2024, а також задовольнити заяву відповідача про залучення КП «Київтеплоенерго» у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. 10 грудня 2025 року від представника позивачів надійшла заява про долучення доказів. 22 грудня 2025 року від представника відповідача надійшли додаткові пояснення та заява про допит свідків. У судове засідання, призначене на 21 січня 2026 року, з`явився представник позивачів, адвокат Свіденко П.К., відповідач у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Враховуючи, що це не перша неявка відповідача в судове засідання, заперечень щодо проведення судового засідання за такої явки сторін у присутніх учасників не було. У судовому засіданні була з`ясована необхідність допиту свідків. Представник позивачів проти задоволення заяви відповідача заперечував з огляду на її необґрунтованість та відсутність підстав для допиту вказаних у заяві осіб в якості свідків. Суд на місці ухвалив відмовити у задоволенні заяви представника відповідача про допит свідків. З`ясувавши думку представника позивачів, беручи до уваги, що це не перша неявка відповідача в судове засідання, суд на місці ухвалив перейти до розгляду справи по суті без участі нез?явившихся осіб. Представник позивачів у судовому засіданні позов підтримав з мотивів, наведених у ньому. Просив суд про його задоволення. Заслухавши обґрунтування представника позивачів, суд перейшов до стадії прийняття рішення. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] (розмір частки 3/5) та [PERSON] (розмір частки 2/5) є співвласниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Правовідносини, що виникають у процесі надання та споживання житлово-комунальних послуг регулюються Законом України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги (далі - Закон № 2189-VIII). Згідно зі статтею 6 Закону № 2189-VIII учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є споживачі (індивідуальні та колективні), управитель та виконавці комунальних послуг. Статтею 1 Закону № 1875-ІV визначено, що виконавець комунальної послуги - це суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору. Так, відповідно до публічного договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у відповідності до вимог розділу IV Закону № 2189-VIII, який був опублікований у випуску газети «Хрещатик» від 14.07.2015 № 99 (4695) (ст. 6-7), як договір приєднання відповідно до ст. 364 ЦК України (далі - Публічний договір), послуга з утримання буд. [ADDRESS] та прибудинкової території надається КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва». Зазначене також підтверджено відповідачем у відповіді № 432-1554 від 23.05.2023 на адвокатський запит № 02-05/23 від 23.05.2023, яка міститься в матеріалах справи. Відповідно до умов п. 4.4. Публічного договору відповідач як виконавець зобов`язаний, зокрема забезпечувати своєчасне надання послуг належної якості згідно із законодавством; утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установленні законодавством строки; відшкодовувати Споживачеві збитки, завдані його майну та (або) приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоров?ю Споживача внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання житлових будинків. Згідно зі ст. 1 Закону № 2189-VIII внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення (для систем газопостачання - від запірного пристрою на вводі в будинок до запірних пристроїв включно перед місцями підключення газових приладів, газоспоживального обладнання, теплових агрегатів тощо). Так, 29 грудня 2022 року у буд. [ADDRESS] відбулась аварійна ситуація, внаслідок пошкодження внутрішньобудинкових мереж будинку - розгерметизації (прориву) трубопроводу централізованого опалення на горищному приміщенні даного будинку, в результаті чого сталося затоплення ряду квартир, серед яких, зокрема квартира [ADDRESS] . У зв?язку із цим, 30 грудня 2022 року [PERSON] та власники квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] звернулись до ЖЕД «Хрещатик» (структурного підрозділу відповідача) із спільною заявою про проведення ремонтних робіт у даховому (технічному) приміщенні, складання відповідних дефектних актів щодо залиття вказаних квартир та компенсацію витрат ремонтних робіт щодо відновлення стану квартир до аварійної ситуації. 31 січня 2023 року ЖЕД «Хрещатик» надано відповідь № 111 на зазначену спільну заяву, в якій повідомлено, що аварійну ситуацію було локалізовано, проте не надано відповідний акт про залиття квартири [ADDRESS] . 12 червня 2023 року до відповідача в інтересах [PERSON] подано заяву про складання акту комісійного обстеження квартири [ADDRESS] . 10 липня 2023 року комісією у складі уповноважених представників обслуговуючої житлової організації був складений Акт № 114 про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) затвердженої форми за зразком, визначеним у додатку 4 до пункту 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій відповідно до вимог Правил, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76. Так, вказаним актом було зафіксовано, що в результаті залиття квартири [ADDRESS] , яке трапилось 29.12.2021: У коридорі, площею 8,6м.кв.: - на підвісній стелі, яка влаштована з гіпсокартонних плит та пофарбована водоемульсійною фарбою спостерігаються плями по всій площі стелі та руйнування гіпсокартонних плит загальною площею ~ 3,5м.кв., - на стінах, облаштованих декоративною цеглиною, спостерігаються потьоки загальною площею ~ 15м.кв., - на підлозі, спостерігається здуття стиків паркету загальною площею ~ 5м.кв. У кімнаті, площею 13,9м.кв.: - на стелі, яка влаштована з гіпсокартонних плит та пофарбована водоемульсійною фарбою, спостерігаються плями та відшарування фарбового покриття загальної площею ~ 1м.кв., - на стиках пінопластових багетів спостерігаються тріщини, - на стінах, які пофарбовані водоемульсійною фарбою, спостерігаються потьоки, загальною площею ~ 6м.кв., та частково відшарування фарбового покриття, - по всій площі підлоги, спостерігається здуття стиків паркету, - дверна лиштва деформована, в нижній частині дверного полотна спостерігається відшарування ламінованого покриття ~ 15см. від підлоги. У кімнаті, площею 20.4м.кв.: - на стелі, яка влаштована з гіпсокартонних плит та пофарбована водоемульсійною фарбою, спостерігаються плями загальної площею ~ 0,5м.кв., та тріщина фарбового покриття загальною довжиною ~ 2м.пог., - на стиках пінопластових багетів спостерігаються тріщини, - на стінах, які пофарбовані водоемульсійною фарбою, спостерігаються потьоки загальною площею ~ 6м.кв., та частково відшарування фарбового покриття, - на підлозі спостерігаються здуття стиків паркету загальною площею ~ 1,5м.кв., - в нижній частині дверного полотна спостерігається відшарування ламінованого покриття ~ 15см. від підлоги. У кухонній кімнаті, площею 8,3м.кв.: - на стелі, яка влаштована з гіпсокартонних плит та пофарбована водоемульсійною фарбою, спостерігається тріщина фарбового покриття загальної довжиною ~ 3м.пог., - на підлозі, спостерігаються здуття стиків паркету загальною площею ~ 4м.кв. У приміщенні санвузла, площею 4,9м.кв.: - на стелі, яка влаштована з гіпсокартонних плит та пофарбована водоемульсійною фарбою, спостерігаються плями загальної площею ~ 1м.кв., - спостерігається набухання дверної лиштви ~ 30см. від підлоги. Щодо причин залиття зазначено, що порив стався внаслідок пошкодження джерела теплопостачання КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО», в результаті обстрілу російськими окупаційними військами, що призвело до припинення послуги з теплопостачання та спорожнення внутрішньобудинкової системи в житловому будинку [ADDRESS] . Дана аварійна ситуація зафіксована як глобальна заявка в електронному журналі ОДС «ГОРОДОК» від 21.12.2022 р. № 8828379. Після відновлення послуги, при заповненні магістральних та внутрішньо будинкових систем теплозабезпечення, внаслідок гідроудару, відбулась розгерметизація (пошкодження) трубопроводу централізованого опалення на горищному приміщенні житлового будинку [ADDRESS] . Рекомендовано для фіксації пошкоджень та відшкодування збитків, завданих внаслідок бойових дій, спричинених військовою агресією російською федерації звернутися до Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об?єкти нерухомого майна в електронній формі засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, зокрема з використанням мобільного додатка Порталу Дія (Дія). 28 липня 2023 року під час ознайомлення з Актом № 114 представником [PERSON] зазначено про незгоду з ним, а 14 серпня 2023 року подано додаткові письмові зауваження щодо вказаного акту, зокрема в частині причин залиття квартири [ADDRESS] . Для визначення розміру матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, 07 липня 2023 року в інтересах [PERSON] укладено договір про надання послуг з Товариством з обмеженою відповідальністю «Експертно-дослідна служба України», подано заяву про проведення судової будівельно-технічної експертизи та складання висновку експерта для його подання до суду. На вирішення будівельно-технічної експертизи поставлено наступні питання: «1. Який дійсний розмір матеріальної шкоди, заподіяний внаслідок залиття (що відбулося 29.12.2022р.) квартири [ADDRESS] , яка належить на праві спільної часткової власності [PERSON] (розмір частки: 3/5) та [PERSON] (розмір частки: 2/5)? 2. Яка причина залиття (що відбулася 29.12.2022р.) квартири [ADDRESS] ?» Виконання будівельно-технічної експертизи доручено судовому експерту Комашку Роману Вікторовичу (Свідоцтво № 1407 від 22.02.2022, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України). Обстеження об`єкту дослідження проводилося 10.07.2023 та 04.08.2023. Відповідно до висновку експерта № 1033/09/2023 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, складеного 20.09.2023, по першому питанню зазначено, що дійсний розмір матеріальної шкоди, заподіяний внаслідок залиття (що відбулося 29.12.2022) квартири [ADDRESS] , яка належить на праві спільної часткової власності [PERSON] (розмір частки: 3/5) та [PERSON] (розмір частки: 2/5), станом на дату проведення експертизи становить: 217 352,55 (двісті сімнадцять тисяч триста п`ятдесят дві) гривні 55 коп. По другому питанню вказано, що причиною залиття (що відбулося 29.12.2022) квартири [ADDRESS] , є витік води із системи опалення будинку, внаслідок розриву трубопроводу O20мм на горищі будинку, який знаходиться над вказаною квартирою. Також 07 серпня 2023 року в інтересах [PERSON] укладено договір про надання послуг з Товариством з обмеженою відповідальністю «Експертно-дослідна служба України», подано заяву про проведення товарознавчої експертизи щодо визначення дійсного розміру матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок пошкодження майна та меблі, які знаходились у кв. [ADDRESS] . На вирішення товарознавчого дослідження поставлено питання: який дійсний розмір матеріальної шкоди, заподіяної [PERSON] , внаслідок пошкодження майна, яке знаходилось у приміщенні квартири [ADDRESS] , при залитті вказаної квартири, що відбулось 29.12.2022р. (на дату проведення експертизи), а саме: - дерев`яної шафи-купе із вбудованим дзеркалом; - дерев`яного трюмо з дзеркалом; - шуби з норки; - зорової (підзорної) труби ARSAT 30/75 (2 од.); - сумки шкіряної, червоного кольору, фірма DKNY (Donna Karan International Inc.); - чоловіче взуття, виготовлене із натуральної шкіри, натурального (коричневого) кольору, фірма-виробник «BAGATTO». Виконання товарознавчого дослідження доручено судовому експерту Зєлєніній Євгенії Володимирівні (Свідоцтво № 1886 від 09.06.2017, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України). Експертний огляд об?єктів дослідження був проведений 09.08.2023. Відповідно до висновку експерта № 1032/09/2023 за результатами проведення товарознавчої експертизи, складеного 20.09.2023, розмір матеріальної шкоди, спричиненої [PERSON] , внаслідок пошкодження шляхом залиття 29.12.2022 її майна (дерев`яної шафи-купе із вбудованим дзеркалом, дерев`яного трюмо з дзеркалом, шуби з норки, сумки шкіряної, червоного кольору, фірма DKNY (Donna Karan International Inc.), чоловічого взуття, виготовленого із натуральної шкіри, фірма-виробник «BAGATTO», зорової (підзорної) труби ARSAT 30/75 (2 од.), яке знаходилось у приміщенні квартири [ADDRESS] становить 87 106,41 грн. (вісімдесят сім тисяч сто шість гривен 41 коп.). Також [PERSON] вказує, що неправомірними діями (бездіяльністю) відповідача їй завдано моральну шкоду, яка полягала в душевних стражданнях, спричинених фактом залиттям кв. [ADDRESS] , пошкодженням приміщень, меблі та майна, необхідністю проведення відновлювального ремонту квартири, враховуючи вартість, час та зусилля, які для цього потрібні, порушенням звичного способу життя тощо. [PERSON] оцінює завдану їй моральну шкоду у розмірі 20 000,00 грн. Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує, обґрунтовуючи це тим, що позивачами не доведено, що залиття квартири [ADDRESS] та пошкодження майна сталося саме з вини КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва». Також відповідач зазначає, що позивачами не наведено обставин, які б повністю заперечили відсутність гідроудару в системі центрального опалення будинку та обладнання теплового пункту, що перебуває на балансі та обслуговуванні КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО». Відповідач вказує, що до настання події залиття ним було виконано всі покладені на нього обов`язки щодо надання послуг, що підтверджується актом № Ж/221 готовності до опалювального періоду від 12.08.2022 та актом загального (осіннього) огляду будівель, де зазначено що стан центрального опалення будинку (прилади, радіатори, мережі, хімпромивка, елеваторні вузли) знаходяться в задовільному стані. Крім цього, відповідач ставить під сумнів долучені до матеріалів справи експертні висновки. Дослідивши та об?єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, судом дійшов наступних висновків. Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Згідно з ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізично або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Зазначений правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 686/10520/15-ц, від 25.04.2018 у справі № 61-4600св18, від 03.09.2018 у справі № 761/15070/17-ц. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності та диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Верховний Суд у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 643/19078/15 вказав на те, що відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Позивачі в обґрунтування вини відповідача посилаються на положення Публічного договору, зі змісту якого вбачається, що відповідач надає житлово-комунальних послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у житловому будинку [ADDRESS] . Так, відповідно до умов п. 4.4. Договору виконавець зобов`язаний, зокрема забезпечувати своєчасне надання послуг належної якості згідно із законодавством; утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установленні законодавством строки; відшкодовувати Споживачеві збитки, завдані його майну та (або) приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоров?ю Споживача внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання житлових будинків. Згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6. Правил). В додатку № 4 до цих Правил від 25 серпня 2005 року № 927/11207, зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організацій (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства ), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число місяць ,рік ); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності, характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Акт повинен бути складений у тому числі за присутності: головного інженера виконавця послуг; голови комісії; майстра технічної дільниці; майстра ремонтної дільниці слюсаря-сантехніка, представників. За висновками Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладених в постанові від 27 грудня 2019 року по справі № 686/11256/16-ц, (провадження № 61-28098св18), акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події, а тому не може ґрунтуватися на інших документах. Для розгляду цивільного спору з питань відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття має значення встановлення його причини, в тому числі місця аварії - місця пошкодження, виходу з ладу систем тепло - та/або гарячого, холодного водопостачання/водовідведення, що впливає на розмежування відповідальності виробника, виконавця та споживача житлово-комунальної послуги, правовідносини між якими, що виникають у процесі її створення, надання та споживання, регулюються Законом № 2189-VIII. Так, причиною залиття квартири [ADDRESS] , яке відбулось 29.12.2022, згідно з актом про залиття № 114, визначено розгерметизацію (пошкодження) трубопроводу централізованого опалення на горищному приміщенні вказаного будинку. Зазначене в цілому узгоджується з висновком експерта № 1033/09/2023 від 20 вересня 2023 року та відповіддю ЖЕД «Хрещатик» №111 від 31 січня 2023 року. У той же час, згідно з положеннями Публічного договору обов`язок з утримання внутрішньобудинкових мереж в належному стані, здійснення їх технічного обслуговування, запобігання аварійним ситуаціям тощо покладено на відповідача. Судом також встановлено, що виконавцем послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води в будинок [ADDRESS] є КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» відповідно до умов Договору про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, опублікованого у газеті Київської міської ради «Хрещатик» від 28.03.2018 № 34 (5085), що є договором приєднання та вважається акцептованим усіма споживачами, які в установленому законом порядку не надали заперечення щодо його умов. Разом із цим, зі змісту зазначено договору (п. 2.4) КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» надає послуги з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, проте не здійснює утримання та технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем будинку при наданні таких послуг, що згідно з Публічним договором є обов?язком саме відповідача. Щодо тверджень відповідача про те, що позивачами не наведено обставин, які б повністю заперечили відсутність гідроудару в системі центрального опалення будинку та обладнання теплового пункту, що перебуває на балансі та обслуговуванні КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО», суд звертає увагу на долучену до матеріалів справи відповідь КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» № 28АУ/02/1y/2/2799 від 01.06.2023 на адвокатський запит № 03-05/23 від 23.05.2023, у якій останнє повідомило про те, що у період з 16 до 18 грудня 2022 року через відсутність електроенергії послуга з постачання теплової енергії (централізованого опалення) до будинку [ADDRESS] не надавалася. Надання відповідних послуг у вказаний будинок було відновлено 18.12.2022. В той же час, прорив трубопроводу централізованого опалення у будинку [ADDRESS] стався пізніше, а саме - 29.12.2022. При цьому, КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» зазначено, що 28, 29 грудня 2022 року система теплопостачання будинку функціонувала у штатному режимі без аварійних ситуацій, а також зауважено, що відсутність електропостачання подавальних та циркуляційних насосів не призводить до спорожнення внутрішньобудинкових мереж теплопостачання, оскільки не впливає на герметичність теплових мереж. Вказане спростовує твердження відповідача про те, що порив трубопроводу стався саме внаслідок гідроудару, який відбувся через пошкодження джерела теплопостачання КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО», в результаті ракетних обстрілів, що призвело до припинення послуги з теплопостачання та спорожнення внутрішньобудинкової системи будинку та подальшого їх відновлення (заповнення магістральних та внутрішньобудинкових систем теплозабезпечення). Крім цьому у вказаній відповіді КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» повідомлено, що воно не є балансоутримувачем внутрішньобудинкових мереж буд. [ADDRESS] . Посилання відповідача на те, що він не є балансоутримувачем будинку [ADDRESS] не спростовують того факту, що відповідно до Публічного договору саме відповідач надає послугу з утримання будинку [ADDRESS] та прибудинкової території, яка включає в себе, зокрема утримання внутрішньобудинкові мережі в належному стані, здійснення їх технічного обслуговування та ремонту, вжиття своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації. Належних та допустимих доказів на підтвердження своїх припущень щодо причин прориву трубопроводу, а також на підтвердження відсутності своєї вини відповідач до суду не надав. При цьому, надані відповідачем акт № Ж/221 готовності до опалювального періоду від 12.08.2022 та акт загального (осіннього) огляду будівель, а також зазначені у них відомості про задовільний стан системи центрального опалення не спростовують того факту, що аварійна ситуація в буд. [ADDRESS] , внаслідок якої відбулось залиття кв. [ADDRESS] , сталась саме на системі централізованого опалення вказаного будинку, відповідальним за утримання та технічне обслуговування якої є відповідач. При цьому суд критично оцінює твердження відповідача, викладені в акті № 114, щодо доцільності звернення позивачів до Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об?єкти нерухомого майна для фіксації пошкоджень та відшкодування збитків завданих внаслідок бойових дій, спричинених військовою агресією російської федерації, з огляду на недоведеність відповідачем правових підстав для такого звернення. КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» не надано суду доказів на підтвердження того, що залиття квартири [ADDRESS] сталося саме внаслідок бойових дій (зокрема, потрапляння засобів ураження, вибухів, пожеж тощо), спричинених збройною агресією російської федерації проти України. Як наслідок, за відсутності доказів протилежного, суд приходить до висновку, що залиття квартири [ADDRESS] в результаті прориву трубопроводу централізованого опалення будинку [ADDRESS] свідчить про бездіяльності відповідача щодо виконання своїх обов?язків за Публічним договором, яка проявляється у незабезпеченні в належному стані внутрішньобудинкових систем будинку, неналежному проведенні їх технічного обслуговування, невжитті заходів щодо запобігання аварійній ситуації тощо. Враховуючи зазначене, суд відхиляє твердження відповідача про те, що позивачами не доведено, що залиття квартири [ADDRESS] та пошкодження їх майна сталося саме з вини КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», оскільки такі доводи спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, зокрема Публічним договором, актом про залиття № 114 тощо. У той же час, як зазначалось вище, в деліктних зобов`язаннях саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності своєї вини у завданні шкоди позивачам. Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, з огляду на фактичні обставини справи та положення Публічного договору, суд приходить до висновку, що бездіяльність відповідача знаходиться в причинно-наслідковому зв?язку зі шкодою, яка була завдану майну позивачів. Презумпцію вини у залитті квартири, належної позивачам, відповідач в ході розгляду справи не спростував, а тому саме з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» підлягає стягненню на користь позивачів сума завданої майнової шкоди. Зазначений висновок узгоджується із висновком, викладеним у постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду № 61-3280зпв18 від 28 березня 2018 року (справа 638/9832/15-ц). Згідно з п.3 ч.1 ст. 7 Закону № 2189-VIII споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Пунктом 5.3. Публічного договору передбачено, що Виконавець несе відповідальність згідно із законом за неналежне надання або ненадання послуг, що призвело до заподіяння збитків майну та (або) приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров?ю, шляхом відшкодування збитків. Так, на підтвердження розміру матеріального збитку, завданого Позивачам залиттям квартири [ADDRESS] , до позовної заяви долучено висновок експерта № 1033/09/2023 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, складений 20.09.2023, та висновок експерта № 1032/09/2023 за результатами проведення товарознавчої експертизи, складений 20.09.2023. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема висновками експертів. Стаття 102 ЦПК України визначає, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Згідно з ч. 1 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Дослідивши вказані експертні висновки, суд доходить висновку, що вони відповідають вимогам чинного законодавства, виконані атестованими судовими експертами, які мають необхідну для проведення експертизи освіту та попереджені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Висновки експертів №1033/09/2023 та №1032/09/2023 містять чіткі та однозначні відповіді на поставлені запитання. Таким чином, обидва висновки експертів відповідають вимогам належності, достовірності та допустимості. Суд критично оцінює доводи відповідача щодо того, що експертні дослідження, проведені після значного спливу часу після залиття кв. [ADDRESS] , оскільки само комісійне обстеження вказаної квартири для подальшого складання акту залиття було проведено лише 10.07.2023. Як зазначалось позивачами у заявах по суті справи, непроведення експертних досліджень раніше обумовлено тим, що відповідачем протягом тривалого часу (7 місяців) не проводилось комісійне обстеження кв. [ADDRESS] та не складався акт-залиття, який є первинним документом, що засвідчує факт настання події. Також експертними висновками спростовані твердження відповідача про те, що експертів не було попереджено про те, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України, адже обидва експертні висновки містять такі застереження. Щодо зауважень відповідача стосовно непідтвердження [PERSON] права власності на об?єкти дослідження товарознавчої експертизи, суд звертає увагу, що підстави, час та обставини набуття [PERSON] права власності на таке майно не є предметом судового розгляду в межах цієї справи. Разом із цим, вказане майно згідно з висновком експерта було пошкоджено саме внаслідок тривалого інтенсивного зволоження, що обумовлено фактом залиття квартири [ADDRESS] . Відповідно до висновку експерта № 1033/09/2023 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, складеного 20.09.2023, визначено, що дійсний розмір матеріальної шкоди, заподіяний внаслідок залиття (що відбулося 29.12.2022) квартири [ADDRESS] , яка належить на праві спільної часткової власності [PERSON] (розмір частки: 3/5) та [PERSON] (розмір частки: 2/5), станом на дату проведення експертизи становить: 217 352,55 грн. В уточненій позовній заяві позивачі зазначають, що враховуючи, що [PERSON] належить 3/5 частки квартири, а [PERSON] - 2/5 частки, то розмір матеріальної шкоди, завданий: - [PERSON] становить: 217 352,55 грн. * 3/5 = 130 411,53 грн.; - [PERSON] становить: 217 352,55 грн. * 2/5 = 86 941,02 грн. У свою чергу, виходячи зі змісту висновку експерта № 1032/09/2023 за результатами проведення товарознавчої експертизи, складеного 20.09.2023, розмір матеріальної шкоди, спричиненої [PERSON] , внаслідок пошкодження шляхом залиття 29.12.2022 її майна (дерев`яної шафи-купе із вбудованим дзеркалом, дерев`яного трюмо з дзеркалом, шуби з норки, сумки шкіряної, червоного кольору, фірма DKNY (Donna Karan International Inc.), чоловічого взуття, виготовленого із натуральної шкіри, фірма-виробник «BAGATTO», зорової (підзорної) труби ARSAT 30/75 (2 од.), яке знаходилось у приміщенні квартири [ADDRESS] становить 87 106,41 грн. Таким чином, загальний розмір матеріальної шкоди, завданий [PERSON] становить 217 517,94 грн, а [PERSON] - 86 941,02 грн. З урахуванням зазначеного вище, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог щодо стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , на користь [PERSON] в розмірі 217 517,94 грн та на користь [PERSON] в розмірі 86 941,02 грн. Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, суд зазначає наступне. Відповідно до положень ч.1, п.3 ч.ч.2-3 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Вирішуючи питання щодо моральної шкоди, судом враховується тривалість порушення прав позивача; час та зусилля, що потрібні останньому для відновлення попереднього стану; глибину душевних та психічних страждань, пов`язаних із пошкодженням майна; порушення нормального ритму життя; тяжкість вимушених змін (неможливість використовувати належним чином своє майно), а також вимоги розумності та справедливості. Згідно з приписами ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Згідно з роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України з подальшими змінами від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» обов?язковому з?ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. У пункті 9 зазначеної постанови Пленуму Верховного Суду України передбачено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховується характер і тривалість страждань, стан здоров?я потерпілого, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. З урахуванням фактичних обставин справи, тривалості її розгляду, суд вважає, що [PERSON] доведено завдання їй моральної шкоди - душевних страждань, яких вона зазнала внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , пошкодження приміщень, меблі та її майна, порушення нормального ритму життя, необхідності проведення відновлювального ремонту вказаної квартири, а також звернення до суду за захистом своїх прав. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди,

Outcome: approved