Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-25 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог. В квітні 2025 року позивачі звернулися до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого вказали на те, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з частки у праві спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] . За час свого життя [PERSON] заповіт не склала, тому після її смерті спадкування здійснювалось за законом. [PERSON] як спадкоємиця першої черги за законом прийняла спадщину, яка відкрилась після смерті [PERSON] шляхом звернення до нотаріуса з відповідною заявою. У такий спосіб [PERSON] набула право власності на 1/5 частину вказаної квартири. [INFO] помер [PERSON] , який також був співвласником квартири [ADDRESS] . За час свого життя [PERSON] також не склав заповіт. [PERSON] як спадкоємиця першої черги за законом прийняла спадщину, яка відкрилась після смерті [PERSON] шляхом звернення до нотаріуса з відповідною заявою та у такий спосіб також набула право власності на 1/5 частину вказаної квартири. Незважаючи на це, в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом на вказану квартиру позивачам було відмовлено у зв`язку відсутню належним чином оформленого правовстановлюючого документа. Тому [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] просять суд визнати за ними право власності по 1/5 частині квартири [ADDRESS] . 2. Процесуальні дії у цивільній справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 квітня 2025 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання. Крім цього, у приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Мороз О.А. була витребувана належним чином завірена копія спадкової справи, заведеної щодо майна [PERSON] , яка померла [INFO] , та у приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Котлярової Т.І. щодо майна [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.26-27). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 липня 2025 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.175). 3. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову. Представник позивачів [PERSON] надав до суду заяву, якою підтримав пред`явлений позов та наполягав на його задоволенні. Розгляд цивільної справи просив здійснити за його відсутності. Представник Вороньківської сільської ради у судове засідання не з`явився. Натомість, направив до суду клопотання про розгляд справи без участі сільської ради (а.с.169). 4. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Розпорядженням СВК «Старе» [PERSON] була передана квартира [ADDRESS] в приватну спільну сумісну власність (а.с.7). В подальшому, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] отримали свідоцтво про право власності на житло (а.с.9). Таким чином вони приватизували квартиру [ADDRESS] . [INFO] помер [PERSON] . Вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.11). За час свого життя [PERSON] не склав заповіт, тому після його смерті спадкування здійснювалось за законом. Спадкоємцями першої черги за законом є його діти: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , матір [PERSON] та дружина [PERSON] . [INFO] померла [PERSON] . Це підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого на її ім`я, серії [NUMBER] (а.с.4). За час свого життя [PERSON] також не склала заповіт, тому після її смерті спадкування здійснювалось за законом. Спадкоємицею першої черги за законом є її дочка [PERSON] та за правом представлення у зв`язку зі смертю [PERSON] , онуки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Між сторонами по справі виникли правовідносини, які регулюються книгою шостою «Спадкове право» ЦК України, Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». 5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. Відповідно до ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно з ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У відповідності до ч.1 ст.1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до положення ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», в редакції на момент виникнення спірних правовідносин, передача займаних квартир (будинків) здійснюється в спільну сумісну або часткову власність за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно мешкають в даній квартирі (будинку), в тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається право на житло, з обов`язковим визначенням уповноваженого власника квартири (будинку). Згідно ст.368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. За змістом ст.369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Згода співвласників на вчинення правочину щодо розпорядження спільним майном, який підлягає нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, має бути висловлена письмово і нотаріально посвідчена, що породжує певні труднощі та залежність позивачів від відповідачів. У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. З копії свідоцтва про право власності на житло вбачається, що розмір часток у цьому нерухомому майні не був визначений. Тому спірна квартира перебуває у спільній сумісній власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . З довідки №134 від 30 січня 2017 року (а.с.77), виданої Старівською сільською радою Бориспільського району, вбачається, що [PERSON] постійно проживала разом з [PERSON] на час відкриття спадщини. У такий спосіб [PERSON] прийняла спадщину, яка відкрилась після смерті [PERSON] . Тоді як [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] відмовились від прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с.75,87,100,103). У зв`язку зі смертю [PERSON] право спільної сумісної власності на спірне нерухоме майно припинилось та до [PERSON] право власності на 1/5 частку у вказаному об`єкті нерухомого майна. Незважаючи на це, листом №35/02-14 від 24 лютого 2025 року приватний нотаріус Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Котлярова Т.І. роз`яснила [PERSON] про неможливість оформлення її спадкових прав на 1/5 частку в квартирі [ADDRESS] , оскільки не надано документа, який би посвідчував право власності спадкодавця на нерухоме майно (а.с.12). 20 листопада 2020 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Мороз О.А. з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] (а.с.34-35). В свою чергу, [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] відмовились від прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON] , про що подали нотаріусу відповідні заяви (а.с.47 зворот, 48 зворот, 49). У такий спосіб до [PERSON] також перейшло право власності на 1/5 частку у вказаному об`єкті нерухомого майна. Незважаючи на це, нотаріус відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/5 частку в квартирі [ADDRESS] у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджуються право спільної часткової власності спадкодавця на квартиру. Вказана обставина підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №15/02-31 від 07 лютого 2025 року (а.с.10). З огляду на це, суд вважає допустимим визнати за [PERSON] право власності на 1/5 частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , а також за [PERSON] право власності на 1/5 частку вказаної квартири в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Крім цього, суд вважає, що позовні вимоги про визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності на спірну квартиру також підлягають задоволенню шляхом визнання права власності по 1/5 частині відповідно за [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . На підставі викладеного та

Outcome: approved