Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-25 00:00:00

07 березня 2025 року в суд надійшла позовна заява [PERSON] , за підписом представника [PERSON] , до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [PERSON] проживає в квартирі [ADDRESS] . Дана квартира належить їй на праві приватної власності, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 148140060 від 05.12.2018р. 21 вересня 2024 року [PERSON] звернулась до диспетчерської служби ТОВ «Аванті+» про те, що у неї з?явилась волога на стелі кухні. В подальшому такі заявки поступали до диспетчерської служби ТОВ «Аванті+» 23 та 24 вересня 2024 року. 24 жовтня 2024 року комісією у складі головного інженера Мазура О.Ц., менеджера житлового будинку [PERSON] , начальника дільниці з експлуатації та ремонту житлового фонду Яковець С.П. в присутності представника потерпілої сторони [PERSON] обстежено квартиру [ADDRESS] про, що складено акт про наслідки затоплення (залиття) житлового приміщення. Згідно із даним актом причиною залиття квартири [ADDRESS] став недогляд за сантехнічним обладнанням мешканцем квартири [ADDRESS] , де проживає відповідач, [PERSON] , а саме лопнула чавунна каналізаційна труба до унітазу в туалеті. Стічні води з тріщини потрапляли на підлогу та через плити перекриття у нижче розташовану квартиру. В подальшому мешканці вищевказаної квартири самостійно замінили відвід труби діаметром 100 мм до загального каналізаційного стояка. Відповідно до висновку експерта № 200 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, для подальшого подання до суду, на підставі договору від 05.11.2024 року встановлено, що розмір матеріальної (майнової) шкоди, завданої внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] визначений станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали, становить - 33474,00 грн., з ПДВ. Також, за складання даного висновку позивачем було сплачено на рахунок експерта кошти в розмірі 7264,00 грн., даний факт підтверджується рахунком № 122 від 04 листопада 2024 року. Вказує, що при зверненні позивача до відповідача останній відмовляється від відшкодування завданої шкоди та уникає зустрічі із [PERSON] , що підтверджується повідомленням, надісланим на адресу [PERSON] від 08 листопада 2024 року про обстеження пошкодженого майна внаслідок залиття квартири. З огляду на зазначене, просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь [PERSON] шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у розмірі 33474,00 грн. і судові витрати у розмірі 17559,20 грн., що включають в себе витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211,20 грн.; витрати за складання висновку експерта № 200 будівельно-технічної експертизи в розмірі 7264,00 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 9084,00 грн. 23 квітня 2025 року було винесено заочне рішення Новодністровського міського суду Чернівецької області у справі №719/217/25, задоволено позовну [PERSON] , за підписом представника [PERSON] , до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. 23 вересня 2025 року в суд надійшла заява [PERSON] , за підписом представника [PERSON] , про перегляд про перегляд заочного рішення Новодністровського міського суду Чернівецької області від 23 квітня 2025 року, яка була здана до поштового відправлення 19 вересня 2025 року. Ухвалою суду від 14 жовтня 2025 року скасовано заочне рішення Новодністровського міського суду Чернівецької області від 29.07.2025р. по справі № 719/438/25 і призначено справу до судового розгляду на 05 листопада 2025 року о 12 год. 30 хв., яке неодноразово відкладалось, останній раз на 23 грудня 2025 року о 16 год. 45 хв. 28 жовтня 2025 року від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якій останній зазначив, що затоплення квартири позивачки сталось не з вини відповідача, а по причині аварійного стану труб водопостачання та водовідведення, частина яких потребує заміни, що підтверджується актом обстеження мереж водопостачання та водовідведення. Відповідач та інші члени його сім`ї зареєстровані в [ADDRESS] , однак більше 2 років в квартирі фактично ніхто не проживає. Протягом останніх двох років співвласники квартири [ADDRESS] , [PERSON] та [PERSON] постійно проживають в с. Жван, Могилів-Подільського району, Вінницької області, а тому сантехнічним вузлом не користуються та не потребують послуг з водопостачання. Відповідач не вважає себе винним у залитті квартири позивачки та завданні їй матеріальних збитків, а тому заперечує проти заявлених нею позовних вимог в повному обсязі та просить суд відмовити в задоволенні позову за безпідставністю. [PERSON] звернувся до ТОВ «Аванті+» із заявою №461 від 01.09.2025 року про створення комісії та повторне обстеження стояка водопостачання та водовідведення в його квартирі [ADDRESS] , з метою встановлення дійсних причин протікання води, що призвело до затоплення квартири позивачки. Після демонтажу ніші, в якій проходять труби водопостачання та водовідведення через квартиру [PERSON] , комісією було виявлено та зафіксовано на відеозапис вертикальну тріщину чавунної труби каналізації довжиною 20 см. Крім цього, комісією також встановлено, що металеві труби водопостачання та чавунні труби водовідведення іржаві, а тому потребують заміни. За спільною домовленістю з мешканцями будинку було прийнято рішення про здійсненя капітального ремонту мереж по заміні труб води та каналізації від першого до пятого поверхів власними силами з умовою, що матеріали надасть ТОВ «Аванті+». При обстеженні кв. [ADDRESS] та [ADDRESS] виявлено перепланування квартир, де знесені перегородки між туалетом та кухнею, за рахунок чого збільшилась площа кухні, а тому в даних квартирах мережі водопостачання та водовідведення проходять в кухні, де і відбулось затоплення стелі, що зафіксовано актом від 30.09.2025 року. В судовому засіданні сторона позивача позовні вимоги підтримала з підстав, наведених у позовній заяві. При цьому [PERSON] зауважила, що в квартирі відповідача постійно проживає його син, який і користується санвузлом. Позивачка не погоджується із актом про залиття квартири від 30.09.2025 року, оскільки вважає, що [PERSON] демонтував стіну в ніші, де проходять загальнобудинкові мережі, і навмисно пошкодив чавунну трубу, що і виявили у вересні працівники ТОВ «Аванті+». Також [PERSON] заперечує, що після першого акту про залиття квартири від 24.10.2024 року звертлась до [PERSON] з приводу збільшення плями на стелі кухні та проханням вирішити проблему залиття квартири. Позивачка підтвердила, що на сьогоднішній день проблема залиття квартири вирішена, однак не може однозначно стверджувати, коли саме - після заміни труби відповідачем у 2024 році чи після проведення ТОВ «Аванті +» поточного ремонту загально будинкової труби. Заразом позивачка пояснила, що жодного разу зі стелі не капала вода, а просто збільшувалась волога пляма на стелі та стінах кухні. Представник відповідача [PERSON] та відповідач [PERSON] в судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву та пояснили, що син [PERSON] працює вахтовим методом, а тому не на постійній основі проживає в квартирі [ADDRESS] . Проте, коли син відповідача чи сам [PERSON] їдуть на роботи або додому у с. Жван, вони перекривать воду і відповідно не користуються нею. [PERSON] заперечив, що позивачка звертлась до нього з приводу залиття, однак додав, що його син повідомляв йому про претензії зі сторони [PERSON] з приводу залиття її квартири, проте син відповідача стверджував, що у них в квартирі сухо, а тому він не знає, в чому причина. Позивачка та відповідач визнали, що на п`ятому поверсі періодично над ними проживає жінка, квартира якої по стояку знаходиться вище [PERSON] та [PERSON] . Інших квартир, де проживають люди і які знаходяться вище квартир сторін на одному стояку, немає. Свідок [PERSON] , яка працює на посаді менеджера (управителя) житлового будинку (групи будинків), показала, що на підставі заявки №446 позивачки від 23.10.2024 року провела огляд квартири [ADDRESS] , яка належить позивачці. Під час проведення огляду було встановлено, що на стелі в кухні [PERSON] була жовта волога пляма діаметром приблизно 1 м, при цьому зі стелі вода не капала. Колега свідка [PERSON] проводила в цей час огляд квартири відповідача за адресою [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище, однак не над позивачкою, а в сусідньому під`їзді, з яким квартири по суміжній стіні мають спільні каналізаційні труби загального користування. [PERSON] пояснила, що позивачка неодноразово раніше робила заявки в ТОВ «Аванті+» з приводу затоплення її квартири, однак тривалий час працівники товариства не могли встановити дійсну причину залиття, так як в квартирі, яка знаходиться поверхом вище не було жодних витоків води, а до квартири відповідача не могли потрапити, оскільки там нікого не було. Свідок вважає, що внаслідок затоплення, з приводу якого було складено акт залиття від 24.10.2024 року було пошкоджено лише стелю, натомість відшарування шпалер площею 15 м.кв. (про які зазначено в акті) могло відбуватись внаслідок інших зовнішніх факторів, а тому не можливо однозначно стверджувати, що зіпсовані шпалери є наслідком саме залиття. При цьому, свідок [PERSON] не могла пояснити, чому саме дані шпалери були вказані в акті залиття в описі обсягу заподіяної шкоди. Свідок, маючи відповідну професійну спеціальну освіту у галузі обслуговування та монтажу мереж, а також досвід роботи у даній сфері, зауважила, що позивачкою в її квартирі було здійснено перепланування шляхом розібрання перестінки між кухнею та санвузлом для збільшення площі кухні, внаслідок чого санвузли сусідів, які знаходяться вище поверхом, розміщені саме над кухнею [PERSON] . Свідок [PERSON] , вважає, що через здійснення позивачкою перепланування розмір заподіяних їй збитків є більшим, так як був перенесений перестінок між кухнею та санвузлом, який, з огляду на розміщення загальних будинкових мереж, мінімізував би спричинену шкоду через залиття. Додала, що головний інженер [PERSON] підписує акти про залиття в силу займаної посади, однак на самі огляди помешкань не виходить, натомість свідки [PERSON] та [PERSON] , які вказані в акті про наслідки затоплення від 24.10.2024 року, мали б бути присутні при огляді квартири позивачки. Свідок [PERSON] також показала, що пізніше, а саме, у вересні 2025 року, було двічі оглянуто квартиру відповідача [ADDRESS] , так як позивачка продовжувала скаржитись на збільшення вологої плями на її кухні. Після розібрання ніші в санвузлі [PERSON] , де знаходились загальнобудинкові мережі, комісія, до якої входила також свідок, виявила тріщину в чавунній трубі загально будинкового стояка довжиною приблизно 70 см, яка була вологою і з якої сочилася вода. Дана тріщина знаходилась вище входу каналізаційної труби відповідача та, на думку [PERSON] , могла виникнути внаслідок просідання будинку. При цьому, свідок заперечила виникнення даної тріщини внаслідок фізичного удару, оскільки труба є чавунною і при нанесенні сильного фізичного удару така труба розкришилась. Після виявлення тріщини [PERSON] та інші члени комісії зрозуміли дійсну причину затоплення квартири позивачки, а саме, наявність тріщини в загальнобудинкових мережах водовідведення, а відтак визнали, що попередній акт про залиття від 24.10.2024 року містить неправильну причину залиття квартири [PERSON] . Після того як працівники ТОВ «Аванті +» провели поточний ремонт вищевказаної труби, з останньої перестала сочитись вода і виділятись волога. Також свідок додала, що якби вода текла з труби, яка належить саме [PERSON] , як було вказано у першому акті про залиття від 24.10.2024 року, то вода б накопичувалась би в області порогу санвузла і зі стелі позивачки капала б вода. Натомість розмір плями у квартирі [PERSON] , її локація та відсутність води, яка тече зі стелі, додатково свідчать про те, що причиною залиття квартири позивачки є тріщина в загальнобудинкових мережах. Свідок [PERSON] , яка працює в ТОВ «Аванті+» на посаді начальника дільниці з експлуатації та ремонту житлового фонду, показала, що на підставі заявки №446 позивачки від 23.10.2024 року про затоплення її квартири, а саме, поява жовтої плями на стелі кухні, провела огляд квартири [ADDRESS] , яка належить відповідачу. Квартиру [PERSON] відчинив його син і тоді свідок провела огляд санвузла. На підлозі санвузла відповідача була волога, тому [PERSON] запропонувала синові відповідача замінити трубу від унітазу до загальнобудинкового стояка, оскільки вода могла потрапляти звідти. Через декілька днів свідок на прохання відповідача перевірила у його квартирі замінену трубу, пересвідчилась, що з мереж [PERSON] жодних витоків немає. Проте пізніше позивачка неодноразово телефонувала свідку та повідомляла, що пляма на стелі кухні нікуди не зникла, а навпаки збільшується. [PERSON] після огляду квартири [PERSON] побачила, що, не дивлячись на заміну відповідачем труби в санвузлі, причина затоплення квартири [PERSON] так і не виявлена. Свідок повторно звернулась до відповідача та запропонувала останньому розібрати стіну в санвузлі, за якою були розміщені загально будинкові мережі, щоб встановити дійсну причину появи вологи в квартирі позивачки. Коли у вересні 2025 року стіну в квартирі [PERSON] розібрали, то свідок [PERSON] та [PERSON] виявили тріщину в чавунній трубі загально будинкового стояка довжиною приблизно 70 см, яка була вологою і з якої сочилася вода. Після виявлення тріщини [PERSON] та інші члени комісії зрозуміли дійсну причину затоплення квартири позивачки, а саме, наявність тріщини в загальнобудинкових мережах водовідведення, а відтак визнали, що попередній акт про залиття від 24.10.2024 року містить неправильну причину залиття квартири [PERSON] . [PERSON] не відомо, чи перестала сочитись вода і виділятись волога після того як працівники ТОВ «Аванті +» провели поточний ремонт загальнобудинкової каналізаційної труби. Додала, що сусідка, яка проживає під квартирою [PERSON] , також мала пляму в області знаходження загальнобудинкових мереж, однак вона не зверталась до ТОВ «Аванті+». Зауважила, що в квартирах, які розташовані вище квартири позивачки, користуються каналізацією, тому вода в загальнобудинковій трубі сочилась донизу, зокрема до квартири [PERSON] . Свідок заперечила, що тріщина у трубі виникла після акту про залиття від 24.10.2024 року, з огляду на її розмір. Додала, що головний інженер [PERSON] підписує акти про залиття в силу займаної посади, однак на самі огляди помешкань не виходить. Свідок [PERSON] , яка проживає у квартирі [ADDRESS] , показала, що мешкає у квартирі, яка знаходиться поверхом нижче квартири [PERSON] . До 2024 року відповідач чи члени його сім`ї неодноразово заливали квартиру свідка. Проте весь 2024 рік жодних випадків залиття квартири не було і лише у 2025 році, коли [PERSON] розібрав нішу, де знаходились загальнобудинкові мережі, у свідка на стелі кухні почала з`являтися волога жовта пляма. Після того як було проведено поточний ремонт загальнобудинкової труби у квартирі відповідача, волога пляма на стелі [PERSON] почала підсихати й не збільшувалась. Жодного разу зі стелі кухні не текла і не капала вода, на відміну від тих випадків, коли родичі [PERSON] затоплювали квартиру свідка ще до 2024 року. Також Свідок [PERSON] додала, що у квартирі, яка знаходиться поверхом нижче аналогічна проблема жовта волога пляма на стелі кухні. З`ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази, заслухавши пояснення сторін та покази свідків, суд встановив, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Дана квартира належить їй на праві приватної власності, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 148140060 від 05.12.2018р. (а.с.23). Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] від 18.02.2009р. та витягу з державного реєстру прав серії СЕА №616300 від 22.07.2011р. [PERSON] та [PERSON] є співвласниками 3-х кімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності (а.с. 73,74). Згідно з довідкою відділу ведення реєстру територіальної громади м. Новодністровськ Новодністровської міської ради № 1017 від 02.09.2025 року, [PERSON] зареєстрований в [ADDRESS] разом із [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] (а.с. 72). Відповідно до акту обстеження сім`ї від 02.09.2025р., за підписом міського голови Н. Цимбалюк, депутата міської ради Мафтуляк Н.Г, членами комісії [PERSON] та [PERSON] , за адресою [ADDRESS] фактично ніхто не проживає, а саме: [PERSON] , 1956 року народження, [PERSON] , 1991 року народження, [PERSON] , 2009 року народження, [PERSON] , 2012 року народження (а.с. 75). Згідно з актом обстеження матеріально-побутових умов від 03.09.2025р., підписаного членами комісії у складі старости [PERSON] , діловода [PERSON] , завідувача будинку культури [PERSON] , вбачається, що [PERSON] постійно проживає за адресою: [ADDRESS] (а.с. 77). Так, 21 вересня 2024 року відбулось залиття квартири [ADDRESS] . 24 жовтня 2024 року на підставі заявки про залиття квартири, які надходили 21 вересня, 23 вересня та 24 вересня 2024 року свідком [PERSON] , яка входила до складу комісії, що складала акт про наслідки затоплення (залиття) житлового приміщення від 24.10.2024 року (а.с. 12) в присутності позивачки [PERSON] обстежено квартиру [ADDRESS] . При обсеженні квартири [PERSON] виявлено на кухні жовту пляму на стелі та почорнілі шпалери на стіні, які відшарувалися від основи. Зі стелі кухні позивачки, а саме з жовтої плями, вода не капала. В цей же день начальником дільниці з експлуатації та ремонту житлового фонду Яковець С.П. було оглянуто квартиру відповідача у присутності його сина [PERSON] , а саме, за адресою [ADDRESS] . При цьому, дана квартира розміщена поверхом вище квартири позивачки, але не над нею, а у сусідньому під`їзді, тобто квартири сторін мають спільні загальнобудинкові каналізаційні мережі. При обстеженні санвузла [PERSON] було виявлено, що чавунну каналізаційну трубу, яка йшла від унітаза до загальних будинкових мереж, на якій була тріщина, внаслідок чого стічні води з тріщини потрапляли на підлогу та через плити перекриття у нижче розташовану квартиру. Тому всі члени комісії у складі головного інженера [PERSON] , менеджера житлового будинку [PERSON] , начальника дільниці з експлуатації та ремонту житлового фонду [PERSON] склали акт про наслідки затоплення (залиття) житлового приміщення, у якому причиною затоплення квартири [ADDRESS] зазначили «недогляд за сантехнічним обладнанням мешканцем квартири [ADDRESS] ». При цьому, свідки [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні показали, що біля унітазу відповідача була незначна кількість води, а стеля сусідки, що живе під [PERSON] була суха. Дану обставину підтвердила також свідок [PERSON] , яка проживає поверхом нижче від відповідача, зауваживши, що у неї на стелі в кухні почала з`являтися волога пляма лише в 2025 році, натомість у 2024 році все було сухо. В подальшому через декілька днів псля складення акту від 24.10.2024 року, мешканці квартири [ADDRESS] самостійно замінили відвід труби діаметром 100 мм до загального каналізаційного стояка та закликали працівників ТОВ «Аванті+» перевірити справність цих труб. Свідок [PERSON] підтвердила в судовому засіданні, що приблизно через тиждень після складення акту про залиття від 24.10.2024 року вона перевірила всі труби відповідача і переконалась, що з них немає протікань та все сухо. Через декілька місяців після складення акту про наслідки затоплення (залиття) житлового приміщення від 24.10.2024 року [PERSON] повторно декілька разів приватно звернулась до свідка [PERSON] зі скаргами на збільшення вологої жовтої плями на стелі кухні. Начальник дільниці з експлуатації та ремонту житлового фонду Яковець С.П. показала в судовому засіданні, що після жовтня 2024 року оглядала квартиру позивачки і виявила, що проблема із залиттям кухні [PERSON] вирішена не була, натомість пляма стала ще більшою. Тоді свідок звернулась до [PERSON] з проханням надати вільний доступ до інженерних мереж, розмірувавши нішу,про що 18.09.2025 року було складено акт обстеження мереж водопостачання та водовідведення у житовому приміщенні за адресою : [ADDRESS] (а.с.99). За декілька днів відповідач розмурував нішу, в якій проходили загальнобудинкові мережі, та надав працівникам ТОВ «Аванті+» доступ до огляду даних мереж. Оглянувши загальнобудинкові мережі, які проходять по стояку кв. [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [NUMBER] , [NUMBER] третього під`їзду та кв. [ADDRESS] , [ADDRESS] , [NUMBER] , [ADDRESS] , [NUMBER] четвертого під`їзду, комісія у складі головного інженера [PERSON] , менеджера (управителя) житлового будинку (групи будинків) [PERSON] , начальника дільниці з експлуатації та ремонту житлового фонду Яковець С.П. встановила, що металеві труби водопостачання та чавунні труби водовідведення іржаві. Труба каналізації загального користування має вертикальну тріщину довжиною до 20,0 см (зафіксовано на відео) та волога. Поточний ремонт - часткова заміна ділянки каналізаційної труби в обсязі 2 метра, недоцільна. Мешканці запропонували зробити капітальний ремонт мережі по заміні труб води та каналізації від першого по п`ятий поверх власними силами, з умовою, що матеріали надає «Аванті+». Мешканці квартир по спільному стояку ( кв. [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] - третього під`їзду та кв. [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] четвертого під`їзду) попереджені про виконання робіт і необхідності надати вільний доступ до мереж. При обстеженні кв. [ADDRESS] та [ADDRESS] виявлено перепланування квартир, де знесена перегородка між туалетом та кухнею, за рахунок чого збільшена площа кухні. В даних квартирах мережі водопостачання та водовідведення проходять у кухні, де і відбувалося затоплення стелі. За результатом огляду загальнобудинкових мереж у квартирі відповідача 29.09.2025 року складено акт обстеження мереж водопостачання та водовідведення у житловому приміщенні за адресою: [ADDRESS] , який підписано комісією у складі головного інженера [PERSON] , менеджера (управителя) житлового будинку (групи будинків) [PERSON] , начальника дільниці з експлуатації та ремонту житлового фонду Яковець С.П. (а.с. 100). Свідки [PERSON] та [PERSON] показали, що після огляду мереж в квартирі [PERSON] , свідки визнали, що причина залиття квартири позивачки, яка вказана в акті про наслідки затоплення (залиття) житлового приміщення від 24.10.2024 року визначена неправильно, а дійсною причиною залиття квартири [PERSON] є тріщина у трубі загальнобудинкових каналізаційних мереж, яка знаходиться навіть вище входу труби відповідача до загальних мереж, тобто фактично стічні води просочувались через тріщину на загальному стояку від користування послугами водовідведення мешканцями п`ятого поверху. Окрім того, працівниками ТОВ «АВАНТІ+» після огляду загальнобудинкових мереж проведено поточний ремонт труби стояка шляхом проведення сухого зварювання, після чого скарги позивачки на збільшення плями на стелі кухні припинилися і загальнобудинкова труба більше не волога в місці її огляду. Надаючи оцінку доводам позивачки щодо дійсної причини залиття її квартири, суд виходить з наступного. Згідно із частини першої статті 383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Частина друга статті 383 ЦК України визначає, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Статтею 10 ЖК України визначено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. У відповідності до статті 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Відповідно до абз. 2 пункту 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, як встановлено частиною другою статті 77 ЦПК України. Згідно з частиною першою статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Таким чином, доказуванням є процесуальна і розумова діяльність суб`єктів доказування, яка здійснюється в урегульованому цивільному процесуальному порядку і спрямована на з`ясування дійсних обставин справи, прав і обов`язків сторін, встановлення певних обставин шляхом ствердження юридичних фактів, зазначення доказів, а також подання, прийняття, збирання, витребування, дослідження і оцінки доказів; докази і доказування виступають процесуальними засобами пізнання в цивільному судочинстві. Процес доказування (на достовірність знань про предмет) відбувається у межах передбачених процесуальних форм і структурно складається з декількох елементів або стадій, які взаємопов`язані й взаємообумовлені. Виділяються такі елементи: твердження про факти; визначення заінтересованих осіб щодо доказів; подання доказів; витребування доказів судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі; дослідження доказів; оцінка доказів. Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Суд наголошує, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Верховний Суд звертається до власних висновків у Постанові від 02 жовтня 2018 року у справі №910/18036/17. Так, звертаючись до суду із вказаним позовом [PERSON] посилається на акт про наслідки затоплення (залиття) житлового приміщення від 24 жовтня 2024 року, яким визначено, що причиною залиття квартири [ADDRESS] є несправність водопровідної мережі у квартирі (на кухні прорив труби водопостачання) в квартирі [ADDRESS] , що поверхом вище, яка належить на праві власності відповідачу. Згідно з вищевказаним актом причиною залиття квартири [ADDRESS] став недогляд за сантехнічним обладнанням мешканцем квартири [ADDRESS] . У даній квартирі [ADDRESS] , де проживає відповідач, [PERSON] , лопнула чавунна каналізаційна труба до унітазу в туалеті. Стічні води з тріщини потрапляли на підлогу та через плити перекриття у нижче розташовану квартиру. Проте самі члени комісії, які склали цей акт та вказали у ньому причину залиття, визнали помилковість даного акту саме в причині залиття і пояснили, що дійсною причиною наслідків затоплення квартири [PERSON] є тріщина у загальнобудинкових мережах водовідведення. Помилковість визначення працівниками ТОВ «Аванті+» причин залиття квартири [PERSON] в акті від 24.10.2024 року, окрім показів свідків, підтверджується також іншими встановленими судом обставинами, а саме, після заміни труб [PERSON] волога пляма на стелі кухні позивачки далі збільшувалась; натомість поточний ремонт тріщини в загальнобудинових мережах усунув проблему затоплення квартири [PERSON] ; після розмурування ніші, в якій проходили загальнобудинові мережі, виявлено вологу трубу з тріщиною; квартира [PERSON] знаходиться поверхом вище квартири [PERSON] , однак не над нею, а в сусідньому під`їзді, проте у квартирі [PERSON] , яка розміщена під квартирою відповідача, у 2024 році було абсолютно сухо, тоді як у кухні позивачки збільшувалась волога пляма. Відповідо до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Оскільки свідками та іншими дослідженими судом обставинами спростовується дійсність обставин, вказаних в акті про наслідки затоплення (залиття) житлового приміщення від 24.10.2024 року, суд вважає даний акт недостовірним доказом причин залиття, а відтак не бере його до уваги. Натомість судом встановлно, що причиною залиття квартири позивачки є несправність загальнобудинкових мереж водовідведення, зокремавертикальна тріщина довжиною 20,0 см. Так, згідно з частиною другою статті 382 Цивільного кодексу України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Відповідно до ст. 4-5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначено, що власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку можуть бути фізичні та юридичні особи, територіальні громади, держава. Власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. Аналіз положень чинного законодавства дає підстави для висновку про те, що загальнобудинкові мережі водовідведення у будинку [ADDRESS] є спільною сумісною власністю власників квартир даного будинку. Судом встановлено, що управителем будинку [ADDRESS] є ТОВ «Аванті+». Дана обставина є загальновідомою та не оспорюється сторонами. У Законі України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» закріплено визначення управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель), зокрема це фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005 року управитель - особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд (далі - управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору. Отже, перелік послуг, які надає управитель, закріплені у договорі з власником будівлі. Статтею 82 ЦПК України закріплено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Окрім того, обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Так, в загальному доступі на офіційному веб-сайті Новодністровської міської ради та ТОВ «Аванті+» розміщена інформація про те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «АВАНТІ+» надає послуги: 1.«Послуги з управління багатоквартирним будинком». Послуга з управління включає утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем, утримання ліфтів, купівля електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку, а також поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. Всі роботи проводяться в межах затвердженого кошторису. Додатково, для зручності мешканців, товариством за власний кошт утримуються в режимі 24/7 (цілодобово) диспетчерсько-аварійна служба, це диспетчери, електромеханіки з ліфтів, електрики та слюсарі-сантехніки. 2.«Послуги з вивезення твердих побутових відходів». Вивезення твердих побутових відходів здійснюється згідно графікуза контейнерною схемою, з майданчиків, які розташовані біля багатоквартирних будинків, спеціально обладнаними для цього транспортними засобами. Для цього на підприємстві створена дільниця з вивозу та захоронення твердих побутових відходів. Також, зазначено перелік послуг, які надаються в багатоквартирних будинках, зокрема, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем водопостачання та водовідведення, яке включає зовнішній огляд в підвальних приміщеннях труб водопостачання та водовідведення (каналізації), перевірка справності вентилів на стояках, усунення засмічення водовідведення (каналізації), прочистка загальних стояків від верхнього поверху, в підвалі і до першого колодязю біля будинку. Розяснено, що огляд проводиться два рази на рік. Усунення засмічення за завками споживачів та при виявленні залиття каналізації. Товариство проводить поточний ремонт внутрішньобудинкових систем водопостачання та водовідведення, яке включає заміну окремих ділянок труб, вентилів, засувок в підвалах та на загальних стояках (не більше 4 відсотків від загальної протяжності). Отже, ТОВ «Аванті +» не є балансоутримувачем будинку [ADDRESS] , не здійснює профілактичний огляд загальнобудинкових мереж, які проходять через квартири мешканців та не проводить капітальний ремонт таких мереж, а тому не несе відповідальності за виявлення стану загальнобудинкових мереж водовідведення та водопостачання за межами місць загального користування (підвали, технічні поверхи тощо). Статтею 322-323 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. З огляду на чітке визначення обсягу послуг, які надає управитель будинку [ADDRESS] та правовий режим спільного майна багатоквартирного будинку, загальнобудинкові труби водовідведення, на яких виявлено тріщину 20 см, що стала причиною залиття квартири [PERSON] , є спільною власністю власників квартир та нежитлових приміщень даного будинку. Відтак, в даному випадку саме на співвласників багатоквартирного будинку, у якому сталося залиття квартири через пошкодження загальнобудинкових мереж, покладається відповідальність за наслідки заподіяння шкоди псуванням спільного майна. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частині першій та другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України визначено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Ст. 8 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що співвласники несуть відповідальність за шкоду, заподіяну третім особам у результаті невиконання або неналежного виконання своїх обов`язків як співвласників. Відповідальність кожного співвласника визначається пропорційно до його частки співвласника. Співвласники не несуть відповідальності за зобов`язаннями, що виникли внаслідок дій уповноваженої особи (осіб) та/або управителя, вчинених з перевищенням наданих їм повноважень. Співвласники не несуть відповідальності за зобов`язаннями, що виникли внаслідок дій або бездіяльності управителя, що порушують умови договору управління багатоквартирним будинком. Обсяг зобов`язань та відповідальності кожного співвласника за договором, який є обов`язковим для всіх співвласників, визначається пропорційно до його частки співвласника. Співвласник звільняється від відповідальності за договором, який є обов`язковим для всіх співвласників, якщо доведе, що належним чином виконав відповідні обов`язки співвласника. Згідно з роз`ясненнями, викладеними в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, умовою покладення на відповідача відповідальності за шкоду, завдану позивачу, є наявність вини останньої у спричиненні вказаної шкоди. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Оскільки відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники багатоквартирного будинку несуть відповідальність за шкоду, заподіяну лише третім особам, а не іншим співвласникам будинку, [PERSON] не може вважатись потерпілою особою, так як є одним із співвласників загальнобудинкових мереж, стан яких призвів до залиття її ж квартири. Даний висновок суду грунтується на тому, що одна і та сама особа не може бути одначасно потерпілою та заподіювачем шкоди. Відтак суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] є безпідставними, а тому не підлягають задоволенню. Також, з огляду на те, що позивачкою не доведено факту наявності причинно-наслідкового зв`язку між протиправними діями лише відповідача та заподіяними збитками, суд не оцінює докази щодо розміру заподіяних збитків, зокрема, висновок експерта №200 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 18.11.2024 року, складеного судовим експертом Ощипко О.О.(а.с.15-26). Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. Враховуючи, що у задоволенні позову [PERSON] , за підписом представника [PERSON] , до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири відмовлено, здійснені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed