Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-25 00:00:00

Стислий виклад позовних вимог В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що [INFO] помер її рідний брат [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно, зокрема, на земельну ділянку площею 1,1175 га для ведення особистого селянського господарства згідно з Державним актом серії ІІ-ВЛ №032617, виданим 20.06.2003р. Горохівською районною державною адміністрацією. На момент смерті брата спадкоємцем за законом була матір - [PERSON] , яка померла [INFO] , однак спадщину після смерті сина не прийняла. [PERSON] одружений не був, дітей не мав. Позивачка зазначає, що є єдиним спадкоємцем за законом після смерті брата. [PERSON] вказує, що з метою реалізації спадкових прав та отримання свідоцтва на спадщину за законом звернулася до приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Панасюк І.І. Однак, остання своїм роз`ясненням від 05.11.2025 року №119/01-16 повідомила, що відповідно до ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Нотаріус зазначила, що позивачка у встановлений законом строк заяви не подала, тому вважається такою, що пропустила строк для прийняття спадщини. Запропонувала звернутися до суду за визначенням їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Прийняти своєчасно спадщину не встигла, у зв`язку з тим, що вважала, що спадщину прийняла шляхом фактичного вступу в управлінням спадковим майном, доглядом за ним та наявністю на руках правовстановлюючих документів. Протягом усього життя вони з братом завжди були родиною. Проживали на одній вулиці, підтримували контакт, разом обробляли городи, прибудинкову територію. З моменту смерті брата та по цей час позивачка доглядає за спадковим майном брата. У зв`язку з цим позивачка просить визначити додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Рух справи в суді Ухвалою судді Горохівського районного суду Волинської області від 10 грудня 2025 року відкрито провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 26 січня 2026 року з викликом сторін по справі. Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 10 грудня 2025 року за клопотанням позивача витребувано від приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Панасюк І.І. витяги зі спадкового реєстру про наявність спадкових справ до майна померлого спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] , а також заповітів, посвідчених від його імені, а у випадку заведення спадкової справи на ім`я спадкодавця належним чином завіреної її копії. Протокольною ухвалою суду від 26 січня 2026 року призначено судовий розгляд на 26 січня 2026 року. Позиція учасників судового розгляду Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, у письмовій заяві від 16 січня 2026 року просила розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримує повністю та просять задовольнити. Відповідач Мар`янівська селищна рада Луцького району Волинської області в судове засідання не з`явився, однак 22 січня 2026 року скерував до суду клопотання в якому просить розгляд справи проводити без його участі, заявлені позовні вимоги визнає повністю. Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка в судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини справи, встановлені судом Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , місце смерті: село Бужани Горохівський район Волинська область, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим 29 листопада 2010 року Бужанівською сільською радою Горохівського району Волинської області (а.с. 14). Довідкою Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області від 22 жовтня 2025 року №258 стверджується, що за померлим [PERSON] 1972 року народження, який до дня смерті постійно був зареєстрований та проживав в [ADDRESS] і нікуди на проживання не виїжджав, помер [INFO] , рахується державний акт на право приватної власності на землю ІІ-ВЛ №032617. Спадкодавець [PERSON] до дня смерті був зареєстрований та проживав один. Одружений не був, дітей не мав. Мати [PERSON] 1945 року народження, померла [INFO] , батько [PERSON] 1939 року народження, помер [INFO] . Заповіт громадянином [PERSON] в Бужанівській сільській раді не посвідчувався. Спадкоємцем за законом після померлого [PERSON] є рідна сестра [PERSON] 1969 року народження, яка зареєстрована в [ADDRESS] (а.с. 19). Факт родинних відносин між позивачкою [PERSON] та померлим [PERSON] підтверджується наступними документами: 1) свідоцтвом про народження [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] , відповідно до якого її батьком є [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с. 10); 2) свідоцтвом про шлюб (повторно) між [PERSON] та [PERSON] серії [NUMBER] ; 3) витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 СК України №00038129454 від 13 січня 2023 року, з якого вбачається, що батьком [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а. с. 19-12); Відтак, [PERSON] (до одруження [PERSON] ) та [PERSON] рідними братом та сестрою, а також [PERSON] є спадкоємцем другої черги спадкування за законом після смерті брата [PERSON] . До складу спадкового майна після смерті [PERSON] увійшло спадкове майно, а саме: земельна ділянка площею площею 1,1175 га для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Бужанівської сільської ради згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ВЛ №032617 від 20.06.2003р., виданого на підставі розпорядження Горохівської районної державної адміністрації від 20.06.2003р. №185. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №584 (а.с. 15-16). Із дослідженої копії паспорта громадянина України серії [NUMBER] , виданого Горохівським РВ УМВС України у Волинській області 30 березня 2000 року, позивач народилася [INFO] в с. Бужани, Горохівського району Волинської області, місцем проживання останньої є [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] (а.с. 6-9). Будучи спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , позивач звернулася до приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Панасюк І.І. з метою оформлення спадкових прав. Відповідно до роз`яснення від 05 листопада 2025 року №119/01-16, приватний нотаріус Луцького районного нотаріального округу Волинської області Панасюк І.І. повідомила, що відповідно до ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Нотаріус зазначила, що позивачка у встановлений законом строк заяви не подала, тому вважається такою, що пропустила строк для прийняття спадщини. Запропонувала звернутися до суду за визначенням їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 17). 25 грудня 2025 року на виконання ухвали суду про витребування доказів надійшла відповідь від приватного Луцького районного нотаріального округу Волинської області Панасюк І.І. за №137/01-16 від 24.12.2025 року з додатками. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №83730056 від 24.12.2025 року стверджується, що за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня. Спадкова справа після померлого [PERSON] , [INFO] . який помер [INFO] , не заводилась. Крім того, як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадково реєстру (заповіти/спадкові договори) №83730060 від 24 грудня 2025 року за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня. Отже, позивач [PERSON] є єдиним спадкоємцем майна після смерті померлого брата за законом. Інших спадкоємців, які претендують на зазначене спадкове майно після смерті [PERSON] , судом не встановлено. Висновки суду та мотиви прийнятого рішення Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому законом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч.3 ст.1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Частинами 1 та 2 статті 1269 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач свої вимоги обґрунтовувала тим, що вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк та не звернулася вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] у зв`язку з тим, що вважала, що спадщину прийняла шляхом фактичного вступу в управлінням спадковим майном, доглядом за ним та наявністю на руках правовстановлюючих документів. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мав поважну причину в несвоєчасному поданні заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд враховує, що визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Таким чином, позивач має право на спадкування. Підстав усунення позивача від права на спадкування судом не встановлено. Суд вважає, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини не має стати причиною усунення його від права спадкування за законом. Водночас, відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, визнання позову відповідачем, були б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого спадкодавця [PERSON] . Щодо судових витрат у справі У своєму позові [PERSON] не наполягає на стягненні судових витрат, а тому розподіл судових витрат у даній справі не здійснюється. Враховуючи вищенаведене, ст.ст. 3, 1216-1218, 1220-1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved