Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-19 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Репецький В.О. звернувся до суду з позовом, де просить ухвалити рішення, яким зобов`язати відповідача ПП Рента-СМ привести добудову до багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] ) у відповідності до вимог ДБН В.2.2-15 2019 Будинки і споруди з урахуванням висновку експертного дослідження № ЕД-19/117-25/8641-БТ від 20.05.2025 за власний рахунок, стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 120 000 грн та понесені судові витрати. Свої вимоги мотивував тим, що [PERSON] є власницею житлової квартири [ADDRESS] . Взимку сусіди з нижнього поверху будинку розпочали будівельні роботи шляхом проведення добудови до будинку. Оскільки було помічено явні порушення під час будівництва, позивачка звернулася до Полтавського науково- дослідного експертно-криміналістичного центру для проведення експертного дослідження, з метою встановлення питання чи відповідає об`єкт - прибудова до житлового будинку за адресою [ADDRESS] , вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. За результатом даного дослідження, 20.05.2025 судовим експертом Полтавського НДЕКЦ Качан Т.Ю. було складено висновок експертного дослідження № ЕД-19/117-25/8641-БТ відповідно до якого було встановлено, що на момент проведення натурно-інструментального дослідження та у межах забезпеченого доступу, об`єкт - прибудова до житлового будинку за адресою [ADDRESS] , невідповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, а саме п. 5.13 ДБН В.2.2-15:2009 будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення із зміною № 1 п.1.4.4 Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, п.7.4 ДСТУ-Н Б В 2.6-214:2016 Настанова з улаштування та експлуатації дахів будинків, будівель і споруд. На усні зауваження представники забудовника не реагували, усувати порушення відмовилися. У зв`язку з чим позивачка звернулася до суду. Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 28.08.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до приватного підприємства Рента-СМ про зобов`язання вчинити певні дії. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 12.09.2025 від представника відповідача ПП Рента-СМ - адвоката Фєдосєєва Д.О. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та надання часу для належної підготовки відзиву на позовну заяву. 18.09.2025 від представника третьої особи Державної інспекції архітектури та містобудування України надійшли пояснення у справі. В яких зазначає наступне, згідно з частиною 4 статті 26 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до частини 1 статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проєкту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Згідно з частиною другою статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, державний архітектурний будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва6 які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль стосовно об`єктів незначним (СС1) та середнім (СС2) класами наслідків (відповідальності) на території міста Кременчука здійснюється виконавчим органом управління державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради (відповідно до акту приймання-передавання документів від 20.03.2018 № 92). Відповідно до Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області є виконавчим органом Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області та створене відповідно до законів України Про місцеве самоврядування в Україні, Про регулювання містобудівної діяльності, Про архітектурну діяльність та інших нормативно-правових актів з метою здійснення архітектурно-будівельного контролю на території м. Кременчука та Потоківського старостинського округу, який складають села Потоки, Соснівка, Придніпрянське та Мала Кохнівка. Також, відповідно до Положення саме Управління державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проєктування об`єктів містобудування, проєктної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Кременчука та Потоківського старостинського округу, який складають села Потоки, Соснівка, Придніпрянське і Мала Кохнівка. 24.09.2025 від представника відповідача ПП Рента-СМ - адвоката Фєдосєєва Д.О. надійшов відзив на позовну заяву відповідно до якого просить позовні вимоги [PERSON] до приватного підприємства Рента-СМ, треті особи Державна інспекція архітектури та містобудування України, Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про зобов`язання вчинити дії - залишити без задоволення. Відзив обгрунтував наступним, приватне підприємство Рента-СМ та [PERSON] є співвласниками нежитлового приміщення по [ADDRESS] . 22.08.2024 наказом № 96-муо Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області Про затвердження містобудівних умов та обмежень для проєктування об`єкту будівництва були затверджені містобудівні умови та обмеження для проєктування об`єкту будівництва (реєстраційний номер ЄДЕССБ № MU01:9497-7435-4907-2386) щодо реконструкції нежитлового приміщення, за рахунок улаштування прибудови та внутрішнього перепланування, під магазин продовольчих товарів по [ADDRESS] . На замовлення ПП Рента-СМ -ФОП [PERSON] було виконано ескізний проєкт з реконструкції нежитлового приміщення, за рахунок улаштування прибудови та внутрішнього перепланування, під магазин продовольчих товарів по [ADDRESS] . 20.02.2025 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області було зареєстровано повідомлення про початок підготовчих робіт за реєстраційним номером ПТ020250218784 щодо об`єкту будівництва Реконструкція нежитлового приміщення, за рахунок улаштування прибудови та внутрішнього перепланування, під магазин продовольчих товарів по [ADDRESS] . Крім того, 05.03.2025 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтаської області було зареєстровано повідомлення про початок будівельних робіт (зі змінами від 03.04.2025) щодо об`єкта будівництва. 11.06.2025 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації за реєстраційним номером ПТ101250529357. дана декларація стала підставою для виготовлення нового технічного паспорта об`єкта нерухомого майна та реєстрації права власності на нежитлове приміщення. Приватне підприємство Рента-СМ вважає, що посилання на усунення перешкод у здійсненні позивачем права користування чи розпорядження своїм майном, в контексті даного цивільного позову є нікчемним, оскільки по-перше відсутні будь-які порушення державних будівельних норм України, а ті що вказані експертом фактично не є порушеними, по-друге, в даному випадку ніхто, ні юридична, ні фізична особа, ніяким чином не створюють перешкод позивачу у здійсненні нею права користування чи розпорядження своїм майном, тобто наявність таких перешкод не підтверджена позивачем жодними належними та допустимими доказами. 24.09.2025 від представника відповідача ПП Рента-СМ - адвоката Фєдосєєва Д.О. надійшло клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача, в кому зазначає що позовна заява [PERSON] пред`явлена до ПП Рента-СМ, як власника нежитлового приміщення по [ADDRESS] та замовника реконструкції. Проте вказана юридична особа є співвласником лише частини об`єкту нерухомого майна, інша частина належить фізичній особі [PERSON] . З метою недопущення порушення прав іншого співвласника нежитлового приміщення, просить залучити до участі у справі іншого співвідповідача [PERSON] . 25.09.2025 ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області, клопотання представника відповідача- адвоката Фєдосєєва Дмитра Олександровича, який діє в інтересах ПП Рента-СМ про залучення до участі у цивільній справі в якості співвідповідача [PERSON] - задоволено. 21.10.2025 від співвідповідача [PERSON] надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та надання можливості ознайомитись з матеріалами справи. Справа розглядається у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін, про що повідомлені належним чином усі учасники. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про розгляд справи була повідомлена належним чином. В судовоме засідання представник позивача - адвокат Репецький В.О. не з`явився, про дату, час та місце належним чином повідомлений. Направив заяву про рогзгляд справи без участі, просить позов задовольнити. Представник відповідача ПП Рента-СМ - адвокат Фєдосєєв Д.О. в судове засідання не з`явився, надав клопотання відповідно до якого просив розгляд справи проводити без його участі та просив в задоволенні позову відмовити з підстав викладених у відзиві. Представник третьої особи, Державної інспекції архітектури та містобудування України в судове засідання не з`явився, просив розгляд справи проводити без його участі. Третя особа, Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, представника у судове засідання не направила, заперечень та пояснень по справі не надала. Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, встановив наступне. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Курячим В.М. 19 жовтня 2020 року. Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав № 438355606 від 06.08.2025 та договору купівлі-продажу посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Дощенко О.В. 02 серпня 2019 року, співвласниками нежитлового приміщення по [ADDRESS] є фізична особа [PERSON] та Приватне підприємство Рента-СМ. Наказом Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області № 96-муо від 22.08.2024 Про затвердження містобудівних умов та обмежень для проєктування об`єкта будівництва, затверджено містобудівні умови та обмеження для проєктування об`єкта будівництва Реконструкція нежитлового приміщення, за рахунок улаштування прибудови та внутрішнього перепланування, під магазин продовольчих товарів по [ADDRESS] . Відповідно до наявної в матеріалах копії містобудівних умов та обмеження для проєктування об`єкта будівництва (реєстраційний номер ЄДЕССБ MU01:9497-7435-4907-2386, реєстраційний номер 28.01-12/1448 від 22.08.2024), реконструкція нежитлового приміщення, за рахунок улаштування прибудови та внутрішнього перепланування, під магазин продовольчих товарів по [ADDRESS] . Відповідачами було укладено договір оренди землі № б/н від 19.09.2023, кадастровий номер 5310436500:08:003:1148, площа 0,0069 га, цільове призначення: 03.07 для будівництва та обслуговування будівель торгівлі для будівництва прибудови до нежитлового приміщення. Граничнодопустима висотність будинків, будівель та споруд у метрах , 4,5 м у відповідності до затвердженої містобудівної документації, з урахуванням вимог ДБН Б.2.2-12:2019 Планування та забудова територій, обмеження об`єктів існуючих інженерних мереж - електромережі (відстані до фундаментів будинків і споруд - 0,6 м згідно додатку И.1 ДБН Б.2.2-12:2019) -0,6 м. Як зазначає позивачка в позовній заяві, нею були помічені явні порушення під час будівництва сусідами з нижнього поверху і вона звернулася до Полтавського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру для проведення експертного дослідження, з метою встановлення питання чи відповідає об`єкт -прибудова до житлового будинку за адресою [ADDRESS] , вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. Відповідно до висновку експертного дослідження Полтавського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру № ЕД-19/117-25/8641-БТ від 20.05.2025, на момент проведення натурно-інструментального дослідження та у межах забезпеченого доступу встановлено, що об`єкт прибудова до житлового будинку за адресою [ADDRESS] , не відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, а саме п. 5.13 ДБН В.2.2-15:2019 Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення. Із Зміною № 1 [7], п.1.4.4 Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій [8], п.7.4 ДСТУ-Н Б.В.2.6-214:2016 Настонова з улаштування та експлуатації дахів будинків, будівель, споруд [5]. Позивачка зазначила, що наведені порушення будівельних норм, є істотними та негативно впливають на житловий будинок вцілому, та належну її квартиру [ADDRESS] , яка безпосередньо контактує з прибудовою. Через порушення при будівництві влітку 2025 року в квартирі позивачки під час спеки стало набагато жаркіше через дах добудови, який екранує тепло, а відсутність належної ізоляції фактично розрарує внутрішнє приміщення квартири позивачки. Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів (стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів (частина перша статті 328 ЦК України). Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (частина перша статті 317 ЦК України). Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства (частини перша та друга статті 319 ЦК України). Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша статті 321 ЦК України). Власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам (частина перша статті 375 ЦК України). У статті 31 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правил та затверджується замовником. Відповідно до ч. 1 ст. 34 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності, передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорій складності; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що належать до IV i V категорій складності. Відповідно до частини 5 статті 34 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності, контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідно до ч.1 ст.376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних нормі правил. Отже, будівництво вважається правомірним, якщо власник земельної ділянки чи землекористувач або інша особа одержали у встановленому містобудівельним законодавством порядку дозвіл на забудову. Як встановлено судом, у відповідачів наявний договір оренди землі № б/н від 19 вересня 2023 року. Земельна ділянка за кадасторовим номером 5310436500 :08:003.1148, площею 0,0069 га, цільове призначення: 03.07 Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі для будівництва прибудови до нежитлового приміщення. Функціональне призначення: магазин згідно документу: про затвердження внесення змін до детального плану території центральної частини міста Кременчука Полтавської області. Згідно з частинами першою-третьою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно зі статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Нормами ст.13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. ч. 1-5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Право власності має захищатися лише при доведеності самого факту його порушення із застосування наслідків, в тому числі і звільнення земельної ділянки від самовільно зведених споруд шляхом їх знесення чи усунення інших перешкод у користуванні земельною ділянкою. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України під час вибору і застосування норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 27 листопада 2024 року у справі № 947/38994/20 (провадження № 61-5435св24) вказано, що право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають органи державної влади, органи місцевого самоврядування та інспекції державного архітектурно-будівельного контролю. У разі порушення прав інших осіб право на звернення до суду мають такі особи за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК України), а також власник (користувач) земельної ділянки, якщо він заперечує проти визнання за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, права власності на самочинно збудоване нерухоме майно (частина четверта статті 376 та стаття 391 ЦК України). У постанові Верховного Суду від 17 січня 2022 року у справі № 442/4338/17 (провадження № 61-1460св21) викладено висновок про те, що за змістом статті 376 ЦК України вимоги про знесення самочинного будівництва особа (власник) може заявити за умови доведеності факту порушення своїх прав самочинною забудовою. У постанові Верховного Суду від 18 червня 2024 року у справі № 204/8412/23 (провадження № 61-3803св24) зазначено, що з урахуванням змісту статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в поєднанні з приписами статей 16, 386, 391 ЦК України позивачами за вимогами про знесення самочинного будівництва можуть бути відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування, а також інші особи, право власності яких порушено самочинним будівництвом. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту ( постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17, провадження № 61-2417сво19). З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Позивач зобов`язаний довести факт порушення його прав, як власника об`єкта нерухомого майна, та обґрунтованості захисту його прав. Судом встановлено, що на замовлення відповідачів було розроблено ескізний проєкт з реконструкції нежитлового приміщення, за рахунок улаштування прибудови та внутрішнього перепланування, під магазин продовольчих товарів по [ADDRESS] (архітектурні рішення 2024-АБ), 20.02.2025 у встановленому порядку було зареєстровано повідомлення про початок підготовчих робіт за реєстраційним номером ПТ020250218784 щодо об`єкту будівництва Реконструкція нежитлового приміщення, за рахунок улаштування прибудови та внутрішнього перепланування, під магазин продовольчих товарів по [ADDRESS] , 05.03.2025 зареєстровано повідомлення про початок будівельних робіт, 11.06.2025 зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації за реєстраційним номером ПТ101250529357, виготовлено новий технічний паспорт об`єкта нерухомого майна та зареєстровано право власності на нежитлове приміщення. Доводи позивача про порушення її прав відповідачами, при проведенні будівельних робіт порушені будівельні норми, що в подальшому призвели до підвищення температури у житловому приміщенні, не знайшли свого підтвердження наявними у матеріалах доказами. Посилання на висновок експертного дослідження № ЕД-19/117-25/8641-БТ, як підставу для зобов`язання привести добудову до багатоквартирного будинку у відповідності до вимог ДБН В.2.2-15 2019 Будинки і споруди не є належним доказом порушення прав позивача відповідачами. Як зазначено у поясненнях третьої особи - Державної інспекції архітектури та містобудування України, стверджувати про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання будівельних робіт ДІАМ може тільки за результатами перевірки в порядку контролю. Судом встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль стосовно об`єктів незначним (СС1) та середнім (СС2) класами наслідків (відповідальності) на території міста Кременчука здійснюється виконавчим органом управління державної архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради (відповідно до акта приймання-передачі документів від 20.03.2018 № 92). Управління державного архітектурно-будівельного контролю Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області здійснює державний архітектурно-будівельний контроль з дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проєктування об`єктів містобудування, проєктної документації щодо об`єктів розташованих у межах міста Кременчука та Потоківського старостинського округу, який складають села Потоки, Соснівка, Придніпрянське і Мала Кохнівка. Однак, стороною позивача не надано доказів звернення до контролюючих органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а також органів місцевого самоврядування з метою отримання висновку щодо невідповідності об`єкта будівництва Реконструкції нежилого приміщення, за рахунок улаштування прибудови та внутрішнього перепланування, під магазин продовольчих товарів по [ADDRESS] , які підтвердили факт порушення при реконструкції нежилого приміщення. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, та враховуючи те, що позивач не надав доказів, що відповідачі порушують її права, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню. З приводу стягнення моральної шкоди з відповідачів на користь позивача, суд зазначає наступне. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного та психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. За змістом ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань6 погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно до статті 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31 березня 1995 року № 4 із змінами і доповненнями, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Відповідно до роз`яснень, даних у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про відшкодування моральної шкоди № від 31.03.1995 року №4, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Однак, представником позивача не наведені належні обгрунтування та не надано жодного доказу на підтвердження моральних страждань позивачки в частині заявлених позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 120 000 ( сто двадцять тисяч) гривень. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про те, що підстав для задоволення позову у цій частині також не встановлено. Стосовно вимоги представника позивача адвоката Репецького В.О. про стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 12000 гривень суд вважає, що при вирішенні питання розподілу судових витрат суд повинен ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також чи була їх сума обґрунтованою. Таким чином, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи. Оцінюючи надані стороною позивача докази, зважаючи на результати розгляду справи та ухвалене судом рішення про відмову в задоволенні позову суд вважає, що існують підстави для відмови у задоволенні вимог про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, понесених позивачем. Оскільки у задоволенні позову відмовлено, відповідно до ст.141 ЦПК України, витрати позивача по сплаті судового збору не підлягають відшкодуванню. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed