Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-20 00:00:00

[PERSON] звернувся із цивільним позовом до [PERSON] про визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку. Позов мотивовано тим, що бабуся позивача [PERSON] , та [PERSON] були співвласниками земельної ділянки площею 0,040 га, кадастровий номер 5122783200:02:001:0409, цільове призначення: будівництво і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: [ADDRESS] . [INFO] бабуся позивача [PERSON] , [INFO] померла. За життя [PERSON] склала заповіт на ім`я позивача [PERSON] . З приводу прийняття спадщини позивач звернувся до Приватного нотаріуса Одеського нотаріального округу Одеської області Чос Оксани Павлівни проте, згідно листа нотаріуса від 15.08.2025р. за № 176/02-14 йому було відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину, оскільки в Державному акті на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 287479 від 22.05.2005року зазначено, що право власності набуте на праві спільної сумісної власності на ім`я [PERSON] та [PERSON] по 100% кожному. У зв`язку з тим, що неможливо встановити склад спадкового майна спадкодавця - [PERSON] , а саме, яка частка у праві власності на вищезазначену земельну ділянку, належала померлій. Ухвалою Доброславського районного суд Одеської області від 16.10.2025 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився надавши на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась надавши до суду заяву про визнання позовних вимог [PERSON] та просила проводити розгляд справи у її відсутність. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. При розгляді справи судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть сер. [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), актовий запис № 1427 від 03.03.2025року. За життя, а саме 21.12.2020 року, [PERSON] залишила заповіт яким заповідала [PERSON] , [INFO] все майно, з чого б воно не складалось, та де б не знаходилось та яке буде їй належати на день смерті. Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 287479 від 22.05.2005 року виданого на ім`я [PERSON] зазначено, що право власності набуте на праві спільної сумісної власності на ім`я [PERSON] та [PERSON] . Згідно листа нотаріуса від 15.08.2025р. за № 176/02-14 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину, та рекомендовано звернутися до Суду для визначення частки померлої у спадковому майні. Зміст ч. 1 ст. 368 ЦК України зазначає, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Як вбачається з ч. 2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 року, частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Також суд при ухваленні рішення бере до уваги правову позицію Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, закріплену в п. 3.4. інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013, де зазначено, що у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Таким чином, частки земельної ділянки [PERSON] та [PERSON] є рівними та становлять по 1/2 на кожного. Тому, суд, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку, що позовні вимоги позивачки про визначення розміру часток співвласників [PERSON] та [PERSON] у спільній сумісній власності на земельну ділянку площею 0,040 га, кадастровий номер 5122783200:02:001:0409, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , підлягають до задоволення, а саме визначити, що частки співвласників є рівними і становлять по 1/2 ідеальній частці кожного з 2-х співвласників. На підставі викладеного та

Outcome: approved