Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-21 00:00:00

У жовтні 2025 року акціонерне товариство «ХМЕЛЬНИЦЬКОБЛЕНЕРГО» (надалі АТ «ХМЕЛЬНИЦЬКОБЛЕНЕРГО») звернулось в суд з позовом до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 18886,36 грн, 3% річних в розмірі 388,08 грн, інфляційних втрат в розмірі 903,16 грн та судового збору в розмірі 2422,40 грн. В обґрунтування позовних вимог вказує, що 22 жовтня 2024 року представниками Старокостянтинівського РЕМ в житловому будинку [ADDRESS] виявлено факт порушення п. 5.5.5, п. 8.4.2 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» (далі ПРРЕЕ/Правил), а саме: самовільне безоблікове підключення шляхом накиду неприхованої електропроводки до мережі, що є власністю оператора системи розподілу, ПЛ-0,4 кВ, з порушенням схеми обліку. На місці події в присутності [PERSON] за даним фактом був складений акт про порушення №В002293 від 22 жовтня 2024 року, де також зазначалось про засідання комісії по його розгляду 27 листопада 2024 року, який останній підписав без будь-яких заперечень та отримав його примірник. Невід`ємною частиною акта про порушення є схема безоблікового самовільного підключення (додаток №1), яку споживач також підписав без зауважень. Крім того з місця події було вилучено зразок кабелю, яким було здійснено підключення, котрий був поміщений в пакет, опломбований та підписаний [PERSON] . На засідання комісії відповідач не з`явився. Комісією було встановлено вищевказане порушення, визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 1929 кВт/год на суму 18886,36 грн. Протокол засідання комісії, розрахунок нанесених збитків та рахунок на оплату 18886,36 грн [PERSON] отримав рекомендованим листом з повідомленням про вручення, однак оплати протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку не здійснив. Просточення платежу становить період з 19 січня 2025 року по 25 вересня 2025 року (250 днів). Тому окрім основної суми заборгованості (18886,36 грн), також просить стягнути інфляційні втрати в розмірі 903,16 грн та 3 % річних в розмірі 388,08 грн. Представник позивача в судовому засіданні підтримала позовні вимоги за обставин на їх обґрунтування. Відповідач визнав позов, підтвердив обставини справи, вказав, що являється єдиним власником домоволодіння, зобов`язався сплатити заборгованість частинами в силу складних матеріальних та життєвих обставин. Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 20 жовтня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 17 листопада 2025 року здійснено перехід від розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Заслухавши учасників справи та дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає часковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] , на його ім`я відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 22 жовтня 2024 року представники Старокостянтинівського РЕМ в будинку по [ADDRESS] виявили порушення ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення шляхом накиду неприхованої електропроводки до мережі, що є власністю оператора системи розподілу, ПЛ-0,4 кВ, з порушенням схеми обліку. В присутності [PERSON] 22 жовтня 2024 року складено акт про порушення №В002293 з визначенням його розгляду на засіданні комісії 27 листопада 2024 року та схема безоблікового самовільного підключення (додаток №1 до акту про порушення), які відповідач підписав без жодних зауважень. Також на місці виявлення порушення було вилучено зразок кабелю, котрим здійснювалось підключення, який було поміщено в пакет та опломбовано, про що був складений акт опломбування від 22 жовтня 2024 року, який [PERSON] також підписав. На засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ 27 листопада 2024 року відповідач не з`явився. Комісія дійшла висновку, що [PERSON] порушив п.п.6 п.8.4.2. Правил, а саме: самовільне безоблікове підключення шляхом накиду неприхованої електропроводки до мережі, що є власністю оператора системи розподілу, ПЛ-0,4 кВ, з порушенням схеми обліку. Комісія визначила обсяг та вартість необлікованої електричної енергії на підставі акту №В002293 від 22 жовтня 2024 року в розмірі 1929 кВт/год на суму 15738,63 грн, крім того ПДВ 3147,73 грн, всього до сплати 18886,36 грн. Розрахунок вартісті безоблікового споживання електроенергії здійснювався за період від 30 серпня 2024 року (контрольного огляду) з 30 серпня 2024 року по 22 жовтня 2024 року. Розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії (W доб.) здійснено згідно пункту 8.4.13. ПРРЕЕ за формулою №8 W доб = Рс.п. х Твик.с.п.(кВт год). Також було прийнято рішення про винос засобу обліку на межу балансової належності, ззовні будинку. Матеріали засідання комісії та рахунок на сплату завданих збитків направлені відповідачу рекомендованим листом, що підтверджується даними рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. 27 травня 2025 року позивач засобами поштового зв`язку направив відповідачу претензію про відшкодування збитків в сумі 18886,36 грн, яка залишилась без виконання. Згідно з ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Частинами 1-4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно з ч. 1, абз. 8 ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є порушення правил користування енергією. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про постачання електричної енергії споживачу. Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Відповідно до положень п. 3 ч. 3ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно з ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку є правопорушеннями на ринку електричної енергії. Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою №312 від 14 березня 2018 року затвердила ПРРЕЕ, якими, зокрема, врегульовано взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними ПРРЕЕ. Положеннями ПРРЕЕ врегульовано взаємовідносини, що виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до пункту 1.1.2 ПРРЕЕ акт про порушення документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; необлікована електрична енергія обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно; об`єкт побутового споживача житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування. Відповідно до п.п. 5, 6, 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач повинен дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Відповідно до п. 8.4.1 ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються. Відповідно до п.п. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеними цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень: самовільне безоблікове підключення електропроводки до мережі, що є власністю оператора системи розподілу, з порушенням схеми обліку. Вказаними діями [PERSON] завдав шкоди позивачу. Розмір завданої шкоди визначено згідно розрахунку, проведеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України. Розрахунок відповідач не оспорив та не надав суду власного розрахунку. Положеннями ст. 22 ЦК України закріплено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо інше не встановлено законом або договором. Нормою ст. 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка ї завдала. Так, відповідно до змісту наведених вище положень законодавства підставою для виникнення у споживача житлово-комунальних послуг обов`язку зі сплати їх вартості є в першу чергу наявність між таким споживачем та постачальником послуг або іншим уповноваженим учасником цих правовідносин договору про надання відповідних послуг. Разом з тим, споживачі зобов`язані своєчасно і в повному обсязі оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживачів від оплати послуг у повному обсязі, що закріплено в ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Наведена правова позиція суду узгоджується із правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 07 липня 2020 року по справі №712/8916/17. Оскільки суд встановив, що відповідач є споживачем електричної енергії по [ADDRESS] , де виявили порушення ПРРЕЕ, а саме: самовільне безоблікове підключення, добровільно не відшкодував заподіяну шкоду, позовні вимоги підтверджені належними та допустимими доказами, які відповідачем не спростовані, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача вартості необлікованої електричної енергії. Щодо стягнення 3% річних в розмірі 388,08 грн та інфляційних втрат в розмірі 903,16 грн суд враховує таке. Так, згідно з ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Стаття 625 ЦК України входить до розділу I «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України, тому в ній визначені загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов`язання і її дія поширюється на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, що регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань. За змістом частини другої статті 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язання. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Аналогічний висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц. Отже, зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з деліктного зобов`язання та рішення суду. Порушенням зобов`язання, згідно з статтею 610 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до частини 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. По своїй суті зобов`язання про відшкодування майнової шкоди є досить специфічним зобов`язанням, оскільки не на всіх етапах свого існування характеризується визначеністю змісту, щодо способу та розміру відшкодування. Тільки після конкретизації змісту зобов`язання про відшкодування шкоди за допомогою рішення суду або договору про відшкодування шкоди, те чи інше зобов`язання може бути кваліфіковане як грошове, і відповідно може відбутися прострочення боржника (особи, що завдала шкоди) щодо його виконання (аналогічний висновок викладений у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду 03 квітня 2019 року у справі №757/3725/15-ц, від 04 грудня 2019 року у справі №463/389/14-ц, від 01 березня 2021 року у справі №180/1735/16-ц). Суд констатує, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди між сторонами є факт її завдання позивачу, однак її розмір та спосіб відшкодування (грошові кошти) мають бути конкретизовані відповідним договором сторін, чи рішенням суду про стягнення такої шкоди. Тому підстави для нарахування та стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат за період з 19 січня 2025 року по 25 вересня 2025 року (250 днів) відсутні. Згідно ч.1 ст.141, ч.1 ст.142 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Позов заявлено з ціною 20177,60 грн, а задоволено на суму 18886,36 грн, тобто на 93,6 % (18886,36 х 100 / 20177,60). За таких обставин позивачу відшкодовується 2267,37 грн судового збору (2422,40 х 93,6 / 100). З відповідача на користь позивача підлягає стягненню 50 відсотків сплаченого судового збору в розмірі 1133,70 грн, позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову у розмірі 1133,70 грн.

Outcome: partial