Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-19 00:00:00

Позивач до суду з позовом про відшкодування збитків завданих державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства.просив стягнути з відповідача на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області матеріальну шкоду, завдану державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 4800 грн та витрати на оплату судового збору.Позовні вимоги мотивував тим, що 20.03.2024 року на адресу Державної екологічної інспекції у Вінницькій області для прийняття рішення надійшли матеріали від Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області щодо незаконної порубки трьох дерев породи «Верба» біля присадибної ділянки по вул.Центральна між будинками [ADDRESS] та 178 смт.Браїлів. Відповідно до надісланих матеріалів стало відомо, що незаконну порубку дерев було здійснено [PERSON] , який в листопаді 2023 року без дозвільних документів здійснив незаконну порубку ссамонасіювальних дерев, а саме порубку трьох дерев породи «Верба». Дані факти підтверджуються протоколом огляду місця події від 21.02.2024. Крім того, відповідач надав пояснення, згідно яких вказав що зрізав дерева бо вони затіняли город, чим визнав свою вину. 03.04.2024 головним спеціалістом віддлу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослиного світу [PERSON] стосовно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення №0155077 за незаконну порубку сироростучого дерев породи «Верба» біля присадибної ділянки по вул. Центральна між №176 та №178 смт.Браїлів з діаметром пнів 34 см 2 шт та 46 чм.-1 шт. на териорії Жмеринської територіальної громади Жмеринського району Вінницької області. Зазначену порубку здійснив без будь-яких дозвільних документів на право видалення зелених насаджень. Згідно протоколу [PERSON] повідомив, що зрізав дерева, бо вони затіняли город. Відповідно до постанови про накладення адміністративного стягнення №06/016 від 08.04.2024, справу про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] закрито у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.38 КУпАП. Внаслідок незаконної порубки сироростучого дерева відповідач наніс державі шкоду в розмірі 4800 грн. Розрахунок шкоди здійснено у відповідності до постанови КМУ від 08.04.1999 №559 ( з змінами). В подальшому [PERSON] було направлено претензію №1918/6/24 від 06.05.2024 щодо можливості досудового врегулювання спору та сплати шкоди у добровільному порядку, однак станом на день подачі позову шкода не відшкодована. Ухвалою Жмеринського міськрайнного суду Вінницької області від 20.10.2025 року було відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням сторін. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явилася, попредньо надала заяву про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги підтримала. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, до суду повернувся конверт з відміткою про причини повернення «Адресат відсутній за вказаною адресою», причини його неявки суду невідомі, будь-яких заяв та клопотань суду не надав. Згідно з положеннями ч.7 та 8 ст.128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Таким чином, відповідач [PERSON] вважається належним чином повідомленим про розгляд її справи судом, відзиву на позовну заяву не надсилала. Відповідно до положень ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з таких підстав. 20.03.2024 року на адресу Державної екологічної інспекції у Вінницькій області для прийняття рішення надійшли матеріали від Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області щодо незаконної порубки трьох дерев породи «Верба» біля присадибної ділянки по вул.Центральна між будинками [ADDRESS] (а.с.5-6). В вказаних матеріалах зазначено, що незаконну порубку дерев було здійснено [PERSON] , який в листопаді 2023 року без дозвільних документів здійснив незаконну порубку самонасіювальних дерев, а саме порубку трьох дерев породи «Верба». Дані факти підтверджуються протоколом огляду місця події від 21.02.2024 (а.с.3зв-7). Крім того, відповідач надав пояснення, згідно яких вказав що зрізав дерева бо вони затіняли город, чим визнав свою вину (а.с.8). 03.04.2024 головним спеціалістом віддлу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослиного світу [PERSON] стосовно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення №0155077 за незаконну порубку сироростучого дерев породи «Верба» біля присадибної ділянки по вул. Центральна між №176 та №178 смт.Браїлів з діаметром пнів 34 см 2 шт та 46 чм.-1 шт. на териорії Жмеринської територіальної громади Жмеринського району Вінницької області. Зазначену порубку здійснив без будь-яких дозвільних документів на право видалення зелених насаджень. Згідно протоколу [PERSON] повідомив, що зрізав дерева, бо вони затіняли город (а.с.14). Відповідно до постанови про накладення адміністративного стягнення №06/016 від 08.04.2024, справу про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] закрито у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.38 КУпАП (а.с.15). Внаслідок незаконної порубки сироростучого дерева відповідач наніс державі шкоду в розмірі 4800 грн. Розрахунок шкоди здійснено у відповідності до постанови КМУ від 08.04.1999 №559 (з змінами) (а.с.18). В подальшому [PERSON] було направлено претензію №1918/6/24 від 06.05.2024 щодо можливості досудового врегулювання спору та сплати шкоди у добровільному порядку (а.с.17), однак станом на день подачі позову шкода не відшкодована. Вказані докази суд приймає до уваги, так як вони містять інформацію щодо предмета доказування, одержані в порядку встановленому законом. Згідно зі ст.170 ЦК України встановлено, що держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.40 Закону України "Про рослинний світ", порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Згідно ч.4 ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах встановлених законодавством України. Також ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ст.107 ЛК України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила, або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. В силу ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно із ч.ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Перелік обставин, які виключають провадження у справі про адміністративні правопорушення закріплений в ст.247 КУпАП та є вичерпним. Пунктом 7 ст.247КУпАП передбачено закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу, тобто мова йде лише про можливість накладення адміністративного стягнення, що апріорі без визнання факту винуватості особи є неможливим. Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 29 квітня 2020 року (справа № 686/4557/18) підтверджує цю правову позицію, згідно з якою «закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення». Факт заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу, винна поведінка відповідача, яка знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку із заподіянням шкоди підтверджуються наданими доказами. Враховуючи вищевикладене, факт заподіяння діями відповідача шкоди державним інтересам внаслідок незаконної порубки дерев, відсутності добровільного відшкодування такої шкоди зі сторони відповідача, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Нам підставі ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати. На підставі викладеного та

Outcome: approved