Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-20 00:00:00

Позивач звернулася в суд з даним позовом, мотивуючи його тим, що 26.08.2021 позичила [PERSON] 200000,00 гривень. На підтвердження укладення договору позики та отримання грошей відповідачем власноручно написана та видана позивачу розписка, а кошти відповідач зобов`язалася повернути до 25.08.2022. Після настання строку повернення коштів відповідач не повернула їх та на даний час уникає спілкування з позивачем. Тому [PERSON] просить суд стягнути з [PERSON] на її користь заборгованість за договором позики в розмірі 200000,00 грн, проценти за користування коштами в розмірі 31104,11 грн, інфляційні втрати в розмірі 47541,51 грн, а також сплачений судовий збір 2786,93 грн (т.1, а.с.1-2). Ухвалою суду від 10.10.2022 провадження у справі відкрито за правилами глави 10 ЦПК України, тобто у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а також встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву (т.1, а.с.10-11). Оскільки в судове засідання відповідач не з`явилася, відзиву на позов у встановлені строки не подала, тому судом було ухвалено рішення при заочному розгляді справи. Заочним рішенням від 16.11.2022 позов задоволено частково. Стягнуто із [PERSON] на користь [PERSON] заборгованість за договором позики від 26.08.2021 в розмірі 200000,00 грн, проценти за користування позикою в розмірі 31104,11 грн, а також судовий збір в розмірі 2310,52 грн (т.1, а.с.19-22). 22.05.2023 року представник відповідача [PERSON] адвокат Яцків Микола Васильович звернувся із заявою про перегляд даного заочного рішення та просив його скасувати, посилаючись на те, що відповідач не змогла взяти участі в судовому засіданні з об`єктивних підстав, та не змогла надати суду свої докази щодо вказаного спору, оскільки під час розгляду справи і по теперішній час перебуває закордоном, про розгляд даної справи не була повідомлена, внаслідок чого було ухвалене неправильне на її думку рішення. Про наявність судового рішення випадково дізналася 01.05.2023 року з сайту «Судова влада України». Також в заяві зазначено, що відповідачем було написано розписку про нібито отримання у [PERSON] коштів у сумі 200000,00 грн, однак дані кошти відповідач повинна була повернути підприємству «Ломбард «Сакура» Качанова А.В. і Компанія», а не позивачу. Також зазначено, що підприємство «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» звернулося в поліцію з приводу спричинення матеріальної шкоди відповідачем ломбарду. В результаті було відкрито кримінальне провадження № 12021096170000368. В матеріалах даного кримінального провадження наявне пояснення позивача [PERSON] , в якому зазначено, що відповідач [PERSON] привласнила кошти ломбарду на суму приблизно 200000,00 гривень. Тому представник відповідача Яцків Микола Васильович просив суд поновити строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення від 16.11.2022, скасувати вказане заочне рішення та призначити справу до судового розгляду в загальному порядку (т.1, а.с.27-29). Представник позивача [PERSON] 07.06.2023 подав до суду пояснення, в якому заперечив проти скасування заочного рішення, посилаючись на те, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання та без поважних причин не з`явився в судове засідання та не подав відзиву. Також стверджував, що аргументи представника відповідача не підтверджені жодними доказами (т.1, а.с.40). Ухвалою суду від 07.06.2023 скасовано заочне рішення Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 16.11.2022 року в справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу. Призначено справу до судового розгляду в спрощеному провадженні з викликом сторін (т.1, а.с.41-42). 23.06.2023 судом отримано від представник відповідача [PERSON] адвоката Яцківа М.В. відзив на позов. Вважає, що позовна заява не підлягає до задоволення у зв`язку із наступним. [PERSON] працювала в ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» із 11.07.2018 року. З моменту влаштування у ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», [PERSON] вважала, що керівником відділень у м. Калуші є [PERSON] , оскільки остання проводила із нею співбесіду при прийомі на роботу, всі заповнені документи щодо прийому на роботу [PERSON] давала їй, протягом всього часу всі робочі питання, які виникали у [PERSON] вирішувала виключно із нею, в т.ч. за допомогою телефонних дзвінків. Ще задовго до того, як [PERSON] працевлаштувалася у ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» та за весь час її роботи на даному підприємстві всі працівники вважали, що [PERSON] є керівником відділень у м. Калуші. Про те, що фактично керівником відділень у м. Калуші являється [PERSON] , [PERSON] дізналася, тільки в кінці серпня 2021 року, коли він вперше до неї зателефонував. Станом, на 26.08.2021 року вона ще не знала, що [PERSON] не являється керівником відділень у м. Калуші ПТ «Ломбард «Сакура» Качанова А.В. і Компанія» та, що фактично керівником відділень є [PERSON] . Як у подальшому стало відомо, ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» уклало договір про надання послуг №05-07/21 із ФОП [PERSON] , тільки 05.07.2021 року, що може засвідчувати про укладення такого договору «заднім числом», оскільки в результаті вчиненого [PERSON] тиску на [PERSON] не вдалося отримати від неї кошти, як ніби-то нанесені збитки товариству, у зв`язку з чим виникла необхідність звернутися у поліцію. 26.08.2021 року [PERSON] після виявлення невідповідності ювелірних виробів викликала [PERSON] у відділення ломбарду, що знаходиться у [ADDRESS] , при тому, що [PERSON] працювала у ломбарді у [ADDRESS] , та заявила, що [PERSON] винна ломбарду 200000,00 грн. При цьому, [PERSON] відмовилася провести ревізію у присутності [PERSON] . Крім того, у цей день [PERSON] телефонувала до своєї знайомої, яка працює у банку або має відповідні зв`язки у банківській установі щоб оформити на [PERSON] кредит на суму 200000 грн. В подальшому, зателефонувала, ще до однієї особи та цікавилася, як переписати квартиру [PERSON] на себе. В подальшому, заручившись допомогою двох працівників ломбарду та свого чоловіка [PERSON] , здійснюючи на неї тиск, даючи їй якісь таблетки, змусила написати на її ім`я розписку про отримання у неї у борг 200000,00 грн., незважаючи на те, що фактично [PERSON] своїми діями могла нанести шкоду ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», однак не [PERSON] . Крім того, чоловік [PERSON] відвіз [PERSON] по місцю її проживання документи на квартиру, які вона також передала [PERSON] та які по даний час вона не повернула [PERSON] . Таким чином, [PERSON] розписка була написана, як гарантія повернення нею боргу, у разі завдання матеріальної шкоди ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» і суму коштів 200000,00 грн, про яку йде мова у розписці, [PERSON] фактично [PERSON] не передавала. Представник відповідачки звертає увагу суду, що після написання [PERSON] розписки, як гарантії того, що вона відшкодує завдані збитки ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», чоловіком [PERSON] на місце події було викликано знайомого працівника поліції з яким вони всі разом поїхали у поліцію де [PERSON] незаконно утримували до 24.00 год. Також представник відповідачки зазначає, що вищевикладені обставини також можна підтвердити інформацією отриманою у оператора мобільного зв`язку, щодо вхідних та вихідних дзвінків, смс-повідомлень, нульових з`єднань за період із 01.08.2020 року (у зв`язку із зберіганням інформації терміном 3 роки) по 20.05.2022 року, у відповідності до якої буде встановлено: - що з 01.08.2020 року по 26.08.2021 року [PERSON] спілкувалася із [PERSON] , як із керівником відділень у м. Калуші, та при цьому не спілкувалася із [PERSON] , - що решту працівників відділень ломбарду також спілкувалися із [PERSON] , як з керівником відділень, та при цьому не спілкувалися із [PERSON] у вказаний період часу, - кому телефонувала [PERSON] та її чоловік [PERSON] [INFO] , в т.ч. з приводу взяття кредиту на [PERSON] , з приводу переписки квартири [PERSON] , з приводу виклику працівника поліції у відділення ломбарду, яке знаходиться у [ADDRESS] . - що 26.08.2021 року [PERSON] з приводу виявленої невідповідності ювелірних виробів телефонував [PERSON] та при цьому не телефонував [PERSON] - що 26.08.2021 року, [PERSON] , [PERSON] [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] одночасно знаходилися у [ADDRESS] . - що 26.08.2021 року, [PERSON] та [PERSON] їздили по місцю проживання [PERSON] щоб взяти документи на квартиру. - що [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] одночасно знаходилися у Калуському РВП ГУНП в Івано-Франківській області та буде встановлено період їхнього там перебування. - що члени комісії, які провели інвентаризацію 26.08.2021 року у цей день у м. Калуші не перебували, а відповідно не могли провести таку інвентаризацію. - також в ході проведеного аналізу отриманої інформації будуть встановлені інші факти, які мають важливе значення для прийняття рішення у даній справі. Представник відповідачки у відзиві зазначає, що інформацію необхідно отримати по наступних номерах мобільних телефонів: 1) [NUMBER] , якими користувалася [PERSON] ; 2) [NUMBER] , який знаходився на робочому місці у ломбарді, що у м. Калуші по вул. Дзвонарська, 7, якими користувалися працівники, в т.ч. [PERSON] ; 3) [NUMBER] , яким користувалася [PERSON] ; 4) [NUMBER] , яким користувався [PERSON] ; 5) [NUMBER] та [NUMBER] , якими користувався [PERSON] ; 6) [NUMBER] , який знаходився на робочому місці у ломбарді, що у [ADDRESS] ; 7) +380673428454, яким користувався [PERSON] ; 8) [NUMBER] , яким користувався [PERSON] ; 9) [NUMBER] , яким користувалася [PERSON] . Однак, отримати таку інформацію не представляється можливим оскільки вона надається на підставі відповідного судового рішення або на підставі відповідного запиту суду. У зв`язку з цим, таку інформацію необхідно витребувати в операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» по номерах: [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] та у ПрАТ «ВФ Україна» по номерах: [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] щодо вхідних та вихідних дзвінків, смс-повідомлень, нульових з`єднань за період із 01.08.2020 року по 20.05.2022 року із зазначенням ІМЕІ - номерів телефонів, у яких працював даний номер та з прив`язкою до базових ретрансляторів операторів мобільного зв`язку, із зазначенням номера сектора, азимутів, сотої, координат базових станцій, якими вони в цей час обслуговувались. Представник відповідачки також зазначає, що вищевикладені обставини можуть підтвердити свідки: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також інші свідки, а саме: працівники, які працювали у ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» у період з 01.01.2017 року по 26.08.2021 року, яких необхідно буде допитати в судовому засіданні. Беручи до уваги, що особисті дані особи та адреса проживання особи відносяться до конфіденційної інформації, інформацію про працівників ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» необхідно витребувати на підставі відповідного судового рішення або на підставі відповідного запиту суду. Окремо представник відповідачки у відзиві звертає увагу суду на обставини, які привели до ніби-то нанесення [PERSON] матеріальних збитків ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія». Так, у 2020 році до [PERSON] зателефонувала [PERSON] , з метою з`ясувати чи є гроші у касі, оскільки має прийти постійна клієнтка ломбарду [PERSON] . Також, [PERSON] сказала, що якщо коштів у касі не буде щоб вона пішла взяти кошти до її чоловіка в пункт обміну валют. По вказівці [PERSON] , [PERSON] зразу не здійснила перевірку виробів, які принесла [PERSON] . І тільки, через деякий час, коли [PERSON] здійснила перевірку цих виробів, встановила, що вони не із золота. Про дану ситуацію вона повідомила [PERSON] , яка сказала, що поверне гроші або буде сплачувати проценти. Також, вона подзвонила до [PERSON] і повідомила про дану ситуацію. [PERSON] запевнила, що [PERSON] все поверне. В подальшому, коли [PERSON] не сплатила проценти у повному обсязі, [PERSON] зателефонувала до [PERSON] та попросила вирішити проблему із [PERSON] , на що [PERSON] відповіла, що немає часу і сказала щоб вона викручувалася як може. Таким чином, вищевикладене засвідчує, що [PERSON] за попередньою змовою із [PERSON] вдалися до шахрайських дій, з метою в подальшому вимагання коштів у [PERSON] . Щоб вийти із ситуації, яка склалася, по проханню [PERSON] , [PERSON] оформляла кредити на осіб, які фактично кредити не брали щоб покрити витрати по раніше взятих кредитах [PERSON] . В подальшому, щоб погашати кредити [PERSON] та відсотки по таких кредитах, а також кредити, оформлені на осіб, які такі кредити не брали та відсотки по таких кредитах, [PERSON] оформляла нові кредити, на осіб, які фактично кредити не брали і це тривало до 26.08.2021 року. Вищевикладене засвідчує, що [PERSON] , будучи у безвихідному положенні через шахрайські дії [PERSON] та [PERSON] , надіючись, на обіцянки [PERSON] , що вона знайде кошти на погашення взятих кредитів, по проханню останньої погодилася на оформлення кредитів на осіб, які їх фактично не брали та кошти від цих кредитів спрямовувала на погашення кредитів, які взяла [PERSON] та на погашення кредитів осіб, які їх фактично не брали, у той же ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія». Крім того, будучи у безвихідному положенні [PERSON] , з метою погашення кредитів [PERSON] , а також оформлених нею кредитів на осіб, які їх фактично не брали, змушена була приносити власні речі для застави. Таким чином, у [PERSON] був відсутній умисел на привласнення коштів ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», а оформлюючи нові кредити, з метою погашення кредитів [PERSON] та осіб, які фактично кредити не брали [PERSON] дані кошти не привласнювала, не наносила збитків товариству, а фактично збільшувала дохід (прибуток) даного товариства. На підтвердження того, що розпискою, яку надає Позивач робляться спроби прикрити інші правовідносини, і таким чином заволодіти коштами [PERSON] , за допомогою судового рішення, є те, що після написання [PERSON] розписки, як гарантії того, що вона відшкодує завдані збитки ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», чоловіком [PERSON] на місце події було викликано знайомого працівника поліції, з яким вони всі разом поїхали у поліцію де [PERSON] незаконно утримували до 24.00 год. Після написання [PERSON] розписки, в цей же день, 26.08.2021 року, [PERSON] також було написано заяву у поліцію, що [PERSON] не виконує своїх зобов`язань і не повертає їй гроші у сумі 200000,00 грн. В подальшому, [PERSON] було надано пояснення щодо заяви від 26.08.2021 року, у якому вона зазначила, що заява нею була написана в інтересах ломбарду. Разом з тим, ломбард звернувся у поліцію, за заявою якого внесено відомості до ЄРДР. В результаті, заява та пояснення [PERSON] долучені до матеріалів кримінального провадження №12021096170000368, по якому [PERSON] на даний час пред`явлено обвинувачення. Представник відповідачки особливу увагу звертає на те, що хоча [PERSON] у своїх поясненнях зазначила, що заява від 26.08.2021 року з приводу неповернення [PERSON] їй грошей у сумі 200000,00 грн написана в інтересах ломбарду, однак, ні після початку досудового розслідування у кримінальному провадженні №12021096170000368, ні після оголошення [PERSON] підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 3 ст. 191, ч.1, 3, 4 ст. 358,ч. 1, 3 ст. 362 КК України, ні у подальшому нею не повернуто [PERSON] розписку на суму 200000,00 грн. та документи на квартиру. Фактично висунення [PERSON] претензій, що вона нанесла збитки ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» у сумі 200000,00 грн. відбулося на підставі проведеної інвентаризації, яка була проведена [PERSON] одноособово, а не комісією та без участі [PERSON] . В той же час, з метою тиску на [PERSON] ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» було складено матеріали інвентаризації, у яких вказано, що інвентаризація була проведена з 26.08.2021 року по 26.08.2021 року членами комісії у складі: голови комісії [PERSON] членів комісії [PERSON] та [PERSON] , які в цей день у м. Калуші не перебували. Згідно до матеріалів кримінального провадження [PERSON] та [PERSON] приїхали у м. Калуш із м. Ужгорода тільки 27.08.2021 року, про що вказали під час допитів, а відповідно не могли брати участі у проведенні інвентаризації 26.08.2021 року. Крім того, у протоколі допиту [PERSON] вказує, що інвентаризація була проведена 26.08.2021 року та що саме він привіз дані інвентаризації на відділення №22, що у [ADDRESS] , де він зустрів [PERSON] . Даний факт засвідчує, що фактично інвентаризація була проведена [PERSON] одноособово, а не комісією, без залучення [PERSON] , а в подальшому, матеріали інвентаризації були підписані особами, які фактично її не здійснювали та які не приїжджали у м. Калуш для її проведення. Представник відповідачки у відзиві зазначає, що з метою підтвердження даного факту та беручи до уваги, що такий факт має важливе значення для розгляду даної справи, копії матеріалів інвентаризації необхідно витребувати у ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] . Крім того, у Калуській окружній прокуратурі із матеріалів кримінального провадження №12021096170000368 необхідно витребувати копії протоколів допитів та інші документи, які мають важливе значення для прийняття рішення у даній справі. В подальшому, за результатами досудового розслідування встановлено, що [PERSON] спричинила матеріальну шкоду ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» на загальну суму 118940,00 грн, а не 200000,00 тис. грн. З приводу неправомірних дій [PERSON] , її чоловіка [PERSON] та працівника поліції, [PERSON] зверталася у Калуський РВП ГУНП в Івано-Франківській області із усною заявою від 27.08.2021 року та повторно із письмовою заявою від 30.08.2021 року, на Урядову «гарячу лінію» від 28.08.2021 року із заявою про вчинення злочину від 31.08.2021 року поданої до Калуської окружної прокуратури. Також, [PERSON] була звернулася до адвоката Сметанікова А.В. щодо надання правової допомоги. Представник відповідачки зазначає, що ще один важливий доказ який необхідно витребувати суду і який доказує відсутність передачі коштів [PERSON] , на підставі розписки, та підтверджує умисел [PERSON] на заволодіння коштами [PERSON] , за допомогою рішення суду, є звукозапис звернення [PERSON] на Урядову «гарячу лінію». В ході надання правничої допомоги [PERSON] з приводу незаконних дій поліції було подано адвокатський запит ДП «Урядовий контактний центр» з метою отримання звукозапису звернення [PERSON] на Урядову «гарячу лінію». Однак, у наданні звукозапису звернення [PERSON] на Урядову «гарячу лінію» було відмовлено у зв`язку з тим, що у зверненні міститься конфіденційна інформація не тільки самої заявниці, але й іншої особи. Таким чином, отримати даний звукозапис можна на підставі відповідного судового рішення або на підставі відповідного запиту суду. З приводу розгляду заяви про вчинення злочину від 31.08.2021 року до Калуської окружної прокуратури, що дана заява була надіслана до ДБР розташованого у м. Львів, а звідти до Івано-Франківського управління ДВБ НП України. Згідно до листа Івано-Франківського управління ДВБ НП України №М186/42-08/01-21 від 13.10.2021 року [PERSON] повідомлено, що за результатами проведеної перевірки направлено подання до ГУНП в Івано-Франківській області щодо притягнення винних до дисциплінарної відповідальності. Як на даний час стало відомо із відповіді ГУНП в Івано-Франківській області від 28.03.2023 року №213/108/15-2023 на адвокатський запит: подання Івано-Франківським управлінням ДВБ НП України щодо притягнення винних осіб до дисциплінарної відповідальності за результатами розгляду звернення громадянки [PERSON] зареєстровано не було. Викладене засвідчує, що працівники Івано-Франківського управління ДВБ НП України можуть сприяти уникненню дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП в Івано-Франківській області, які за ініціативою [PERSON] та її чоловіка, 26.08.2021 року сприяли їм у тиску на [PERSON] . З даного приводу було надано адвокатський запит начальнику Івано-Франківського управління ДВБ НП України, який було скеровано до Департаменту внутрішньої безпеки НП України звідки надано формальну відписку. У зв`язку з цим може виникнути необхідність у отриманні інформації на підставі відповідного судового рішення або на підставі відповідного запиту суду. Представник відповідачки вважає, що вищевикладене засвідчує, що [PERSON] , маючи написану [PERSON] розписку, як гарантію повернення нею боргу, у разі завдання матеріальної шкоди ПТ «Ломбард «Сакура» Качанова А.В. і Компанія», діючи недобросовісно, звернулася з позовною заявою про стягнення з [PERSON] коштів, які [PERSON] ніколи у неї не позичала, у результаті чого намагається ввести суд в оману. [PERSON] коштів у сумі 200000,0, грн від [PERSON] не отримувала, а написана нею розписка не є договором позики, а є документом за допомогою якого вона намагалася врегулювати із [PERSON] можливе спричинення матеріальних збитків ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія». У зв`язку з вищевикладеним, представник відповідачки просить суд у задоволенні позову відмовити (т.1, а.с.44-47). 23.06.2023 представником відповідача [PERSON] адвокатом Яцківим М.В. подано заяву проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження (а.с.81-82). 03.07.2023 судом отримано від позивачки [PERSON] відповідь на відзив, в якій зазначено наступне. Так, позивач зазначає, що необізнаність відповідачки хто є керівником відділення ПТ «Ломбард «Сакура» Качанова А.В. і Компанія» не має відношення до даної справи. Між позивачем та відповідачем склалися цивільно-правові договірні правовідносини, а не трудові, як це намагається показати представник відповідача. На підтвердження даних обставин представником відповідача не надано жодних доказів. Також жодними доказами не підтверджуються наведені представником відповідача обставини написання [PERSON] боргової розписки під впливом тиску або погроз. Про факт написання боргової розписки під тиском [PERSON] у правоохоронні органи не зверталася. В її заявах від 27.08.2023 та 30.08.2023 мова йде про протиправне відібрання у неї належних їй документів. При цьому такі факти не знайшли підтвердження в матеріалах перевірки, що проводилась працівниками поліції. Факт звернення [PERSON] до правоохоронців слід розцінювати як стратегію її захисту з метою уникнути відповідальності. Що стосується поданих представником відповідача документів на підтвердження таких обставин, то їх слід визнати неналежними доказами, оскільки вони не мають відношення до предмету доказування. Також [PERSON] не зверталася в поліцію з приводу ніби-то шахрайських дій [PERSON] та [PERSON] . Розмір збитків, завданих ломбарду, є предметом доказування у кримінальному провадженні, в якому [PERSON] має статус підозрюваної та перебуває в розшуку з вересня 2022 року (т.1, а.с.87-88). 17.07.2023 представником відповідача [PERSON] адвокатом Яцківим М.В. подано суду заперечення, в яких зазначено наступне. З висновком позивача, що необізнаність відповідачки хто є керівником відділення ПТ «Ломбард «Сакура» Качанова А.В. і Компанія» не имає відношення до даної справи не можна погодитися. Так, з моменту влаштування у ПТ «Ломбард «Сакура» Качанова А.В. і Компанія», [PERSON] вважала, що керівником відділень у м. Калуші є [PERSON] , відповідно вона вважала її своїм безпосереднім керівником та довіряла їй. Про те, що фактично керівником відділень у м. Калуші являється [PERSON] , [PERSON] дізналася, тільки 27.08.2021 року, коли він вперше до неї зателефонував. Щодо цього адвокат Яцків М.В. звертає увагу на два моменти. По перше, у 2020 році до [PERSON] зателефонувала [PERSON] , яку [PERSON] вважала керівником відділення, з метою з`ясувати чи є гроші у касі, оскільки має прийти постійна клієнтка ломбарду [PERSON] . Також, [PERSON] сказала, що якщо коштів у касі не буде щоб вона пішла взяти кошти до її чоловіка в пункт обміну валют. Тобто, [PERSON] було відомо, що прийде [PERSON] та що тій буде необхідна велика сума коштів. Саме по вказівці [PERSON] , як свого «керівника», [PERSON] зразу не здійснила перевірку виробів, які принесла [PERSON] . І тільки, через деякий час, коли [PERSON] здійснила перевірку цих виробів, встановила, що вони не із золота. Коли [PERSON] подзвонила до [PERSON] і повідомила про дану ситуацію то [PERSON] запевнила, що [PERSON] все поверне, однак у подальшому коли [PERSON] не сплатила проценти у повному обсязі, то [PERSON] сказала щоб [PERSON] викручувалася як зможе. Таким чином, вищевикладене засвідчує, що ще у 2020 році [PERSON] за попередньою змовою із [PERSON] вдалися до шахрайських дій, з метою в подальшому вимагання коштів у [PERSON] . Якби [PERSON] , знала що [PERSON] , не є її керівником, вона б не виконувала її незаконні розпорядження, а оскаржувала б їх до дійсного керівника. По друге, 26.08.2021 року [PERSON] виявив підміну ювелірних виробів. З даного приводу до [PERSON] дзвонить не [PERSON] , який є фактичним керівником відділень у м. Калуші, а дзвонить [PERSON] і викликає [PERSON] не на її робоче місце, а в інше відділення. Коли [PERSON] прийшла у відділення, яке знаходиться на [ADDRESS] , починається вияснення ситуації з приводу підміни ювелірних виробів, обговорюється сума збитків, які можуть бути нанесені ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», [PERSON] шукає шляхи, як [PERSON] може погасити ці збитки і т.д. В подальшому, приходить [PERSON] , який приносить результати інвентаризації із сумою збитків близько 200 тис. грн. Тобто, [PERSON] , по результатах інвентаризації бачить, що [PERSON] нанесла ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» збитки на суму близько 200 тис. грн. і їй відомо, що у [PERSON] відсутні кошти, щоб погасити ці збитки. Однак, незважаючи на цю всю ситуацію з виявленням збитків, [PERSON] ніби-то позичає [PERSON] 200000,00 грн. своїх власних коштів, що оформляється розпискою, яка оспорюється, та не звертає ці кошти на погашення, ніби-то наявного в [PERSON] боргу перед ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», а дає можливість [PERSON] , покинути приміщення та вільно розпорядитися позиченими коштами. Викладене засвідчує, що [PERSON] розписка була написана, як гарантія повернення нею боргу, у разі завдання матеріальної шкоди ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» і суму коштів 200000 грн., про яку йде мова у розписці, [PERSON] фактично [PERSON] не передавала. При цьому, фактичний керівник відділень у м. Калуші [PERSON] у цей день до [PERSON] не телефонує, а телефонує тільки на слідуючий день 27.08.2021 року, і цей дзвінок до [PERSON] є перший за весь час її роботи з 2018 року. Звідси можна зробити висновок, що [PERSON] не будучи фактичним керівником відділень у м. Калуші, реалізовуючи свою та [PERSON] шахрайську схему щодо заволодіння коштами [PERSON] зробила все можливе, щоб [PERSON] не приїхав у м. Калуш 26.08.2021 року, щоб вона могла заволодіти коштами [PERSON] . Оскільки [PERSON] оформити кредит на [PERSON] або переоформити на себе квартиру [PERSON] не вдалося, то здійснюючи на неї тиск, даючи їй якісь таблетки, змусила [PERSON] написати на її ім`я розписку про нібито отримання у неї у борг 200000,00 грн, яка як запевнювала [PERSON] . [PERSON] буде гарантією повернення боргу ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія». Таким чином, у даній справі є важливий той факт, що [PERSON] не була обізнана, що [PERSON] не була керівником відділень у м. Калуші, хоча вважала її керівником, а відповідно довіряла та виконувала її вказівки і розпорядження, що призвело до того, що саме по вказівці [PERSON] вона не перевірила ювелірні вироби, які принесла [PERSON] , що в подальшому дало можливість [PERSON] змусити [PERSON] написати розписку про нібито отримання у неї 200000,00 грн. Представник відповідача також у запереченні від 17.07.2023 зазначає, що у ході судового розгляду даної справи необхідно буде витребувати докази та допитати свідків. Щодо твердження позивача про те, що [PERSON] не зверталася до правоохоронних органів з приводу написання розписки під тиском, то представник відповідача зазначає, що такі твердження не відповідають дійсності. Так, до матеріалів справи долучено звернення [PERSON] на Урядову «гарячу лінію» від 28.08.2021 року у якому дослівно зазначено: «Додає, що керівник ломбарду звинуватила заявницю у крадіжці та вимагала повернути 200000 грн. Зазначає, що під час спілкування заявницю утримували та під тиском змусили написати розписку про нібито факт отримання заявницею від керівника відділення 200000 грн. в борг та зобов`язання повернути вказані кошти до 25.08.2022 року». У долученій до матеріалів справи заяві про вчинення злочину працівником правоохоронного органу від 31.08.2021 року, яку [PERSON] подано до Калуської окружної прокуратури дослівно зазначено: «Трохи згодом, [PERSON] із своїм чоловіком фактично позбавивши мене волі, відібравши телефон та не випускаючи мене з приміщення ломбарду, в незаконний спосіб змусили мене написати боргову розписку на зазначену вище суму, яку згідно даної розписки, я повинна повернути до 25.08.2022 року». Звідси, твердження позивача, що [PERSON] написала боргову розписку добровільно, без будь-якого тиску і на підтвердження своїх боргових зобов`язань перед нею не відповідає дійсності, оскільки така розписка була написана, як гарантія повернення [PERSON] боргу, у разі завдання матеріальної шкоди ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» і суму коштів 200000 грн., про яку йде мова у розписці, [PERSON] фактично [PERSON] не передавала. Беручи до уваги вищевикладене, викладене у відзиві та долучені докази до матеріалів справи представник відповідачки адвокат Яцків М.В. просить відмовити у задоволенні позову (т.1, а.с.91-92). Ухвалою суду від 25.07.2023 постановлено перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження у даній цивільній справі. Призначено підготовче судове засідання (т.1, а.с.104-105). 25.07.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано клопотання про витребування доказів, а саме: інформації в операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» та ПрАТ «ВФ Україна» по номерах телефонів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також робочого телефону в ломбарді щодо вхідних та вихідних дзвінків, смс-повідомлень, нульових з`єднань за період з 01.08.2020 по 20.05.2022 (т.1, а.с.95). Також 25.07.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано клопотання про витребування доказів, а саме: документів з Калуської окружної прокуратури протоколів допитів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та матеріалів інвентаризації від 26.08.2021, проведеної у відділенні № 23 м.Калуш «Ломбард Сакура» Качанова А.В. і компанія» (т.1, а.с.86). До цього ж, 25.07.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано клопотання про витребування доказів, а саме: матеріалів інвентаризації від 26.08.2021, проведеної у відділенні № 23 м.Калуш у ПТ «Ломбард Сакура» Качанова А.В. і компанія» (т.1, а.с.97). Крім того, 25.07.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано клопотання про витребування доказів, а саме: звукозапису звернення [PERSON] на гарячу урядову лінію від ДП «Урядовий контактний центр» (т.1, а.с.98). Також, 25.07.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано клопотання про витребування у ПТ «Ломбард Сакура» Качанова А.В. і компанія» інформації про працівників, які працювали у відділеннях м. Калуша у період з 01.01.2017 по 26.08.2021 (а.с.99). Крім того, 25.07.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано заяву про виклик свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] [PERSON] вказує, що даним свідкам відомі обставини подій, які мали місце 26.08.2021, а саме проведення інвентаризації та написання [PERSON] розписки (а.с.100). 14.09.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано заяву про визнання явки [PERSON] у судове засідання обов`язковою. (т.1, а.с.118). Ухвалою суду від 02.10.2023 у задоволенні клопотань представника відповідача адвоката Яцківа М.В. про витребування доказів, а саме: інформації в операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» та ПрАТ «ВФ Україна»; документів з Калуської окружної прокуратури протоколів допитів та матеріалів інвентаризації; матеріалів інвентаризації у ПТ «Ломбард Сакура» [PERSON] і компанія»; звукозапису звернення [PERSON] на гарячу урядову лінію від ДП «Урядовий контактний центр»; інформації про працівників, які працювали у відділеннях міста Калуша у ПТ «Ломбард Сакура» Качанова А.В. і компанія» - відмовлено у зв`язку з наступним: -щодо клопотання представника відповідача адвоката Яцківа М.В. про витребування доказів з Калуської окружної прокуратури протоколів допитів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та матеріалів інвентаризації від 26.08.2021, проведеної у відділенні № 23 м.Калуш «Ломбард Сакура» [PERSON] і компанія», то копії всіх зазначених протоколів та матеріалів інвентаризації вже знаходяться в матеріалах справи (а.с.62-76); -щодо клопотання про витребування матеріалів інвентаризації від 26.08.2021, проведеної у відділенні № 23 м.Калуш у ПТ «Ломбард Сакура» [PERSON] і компанія», то копія інвентаризаційного опису від 26.08.2021 вже знаходяться в матеріалах справи (а.с.72-76); -щодо клопотання про витребування звукозапису звернення [PERSON] на гарячу урядову лінію від ДП «Урядовий контактний центр», то реєстраційна картка звернення [PERSON] на Урядову «гарячу лінію» 28.08.2021 з описом змісту звернення вже знаходяться в матеріалах справи (а.с. 33); -крім того, докази, щодо яких подано клопотання про їх витребування, стосуються кримінального провадження про обвинувачення [PERSON] у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1,3 ст.191, ч.1,3,4 ст.358, ч.1,3 ст.362 КК України. Зазначені докази не стосуються предмета доказування, а саме стягнення боргу згідно розписки; -крім того, всупереч вимогам ч. 2 ст. 84 ЦПК України не долучено доказів вжиття заходів для отримання зазначених доказів самостійно, а також причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Також ухвалою суду від 02.10.2023 у задоволенні заяви представника відповідача адвоката Яцківа М.В. про виклик та допит в судовому засіданні свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] відмовлено, оскільки в матеріалах справи знаходяться копії протоколів допиту всіх зазначених свідків. Крім того, суд звернув увагу, що показання даних свідків стосуються кримінального провадження про обвинувачення [PERSON] у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1,3 ст.191, ч.1,3,4 ст.358, ч.1,3 ст.362 КК України. Зазначені докази не стосуються предмета доказування, а саме стягнення боргу згідно розписки. Також ухвалою суду від 02.10.2023 клопотання представника відповідача адвоката Яцківа М.В. про визнання явки [PERSON] у судове засідання обов`язковою - задоволено. Визнано явку [PERSON] у судове засідання обов`язковою. Крім того, ухвалою суду від 02.10.2023 клопотання представника відповідача адвоката Івашківа В.М. про продовження строку підготовчого судового засідання задоволено. Продовжено строк підготовчого судового засідання. У підготовчому засіданні оголошено перерву (т.1, а.с.127-130). 30.10.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано заяву про виклик свідка адвоката Сметанікова А.В., якому [PERSON] детально розповіла про події 26.08.2021 року. Він представляв інтереси [PERSON] у правоохоронних органах та суді. (т.1, а.с.147-148). Крім того, 30.10.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. повторно подано заяву про виклик свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (т.1, а.с.145-146). Крім того, 30.10.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. повторно подано заяву про витребування доказів, а саме: інформації в операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» та ПрАТ «ВФ Україна» по номерах телефонів щодо вхідних та вихідних дзвінків, смс-повідомлень, нульових з`єднань за період з 01.08.2020 по 20.05.2022. (т.1, а.с.149-150). До цього ж, 30.10.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. повторно подано клопотання про витребування доказів, а саме: про витребування у ПТ «Ломбард Сакура» [PERSON] і компанія» інформації про працівників, які працювали у відділеннях м. Калуша у період з 01.01.2017 по 26.08.2021. (т.1, а.с.151-152). Крім того, 02.11.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано заяву про виклик свідка [PERSON] (т.1, а.с.158). Ухвалою суду від 02.11.2023 у задоволенні клопотань представника відповідача адвоката Яцківа М.В. про виклик свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] [PERSON] ; про виклик свідка адвоката Сметанікова А.В.; про витребування доказів, а саме: інформації в операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» та ПрАТ «ВФ Україна» по номерах телефонів щодо вхідних та вихідних дзвінків, смс-повідомлень, нульових з`єднань за період з 01.08.2020 по 20.05.2022; про витребування доказів, а саме: про витребування у ПТ «Ломбард Сакура» [PERSON] і компанія» інформації про працівників, які працювали у відділеннях м. Калуша у період з 01.01.2017 по 26.08.2021 відмовлено у зв`язку з наступним: -щодо клопотання про допит свідка [PERSON] , то [PERSON] є адвокатом, що надавав [PERSON] правову допомогу в кримінальному провадженні. [PERSON] не може бути допитаний як свідок у даній справі в силу положень п. 2 ч. 1 ст. 70 ЦПК України. Предметом допиту [PERSON] є відомості, що сталий йому відомі під час надання ним професійної правничої допомоги [PERSON] в кримінальному провадженні. Крім того, такі відомості маються у володінні самої [PERSON] , а отже, є у розпорядженні відповідача та її представників; -щодо повторного клопотання представника відповідача про допит свідків, то ухвалою Калуського міськрайонного суду від 02.10.2023 року клопотання представника Відповідача про виклик свідків уже вирішене відмовлено у його задоволенні. Представник відповідача подав у підготовчому засіданні клопотання тотожного змісту, не навівши будь-яких обставин в його обґрунтування. До того ж, інформація, яку представник хотів отримати від вказаних свідків, уже є в його розпорядженні у вигляді копій протоколів допиту вказаних осіб, в тому числі, з приводу обставин, що мали місце 26.08.2021 року; -щодо повторного клопотання представника відповідача про витребування інформації від операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» та ПрАТ «Водафон», то таке клопотання уже вирішене судом ухвалою суду від 02.10.2023 р. Що стосується інформації про спілкування відповідачки [PERSON] з абонентами даних номерів телефонів, то така інформація є в її розпорядженні, оскільки, телефон не вибув з її володіння. Що стосується інформації про спілкування абонентів вказаних номерів між собою, то така інформація не має стосунку до даної справи, оскільки, вказані абоненти не є сторонами або третіми особами по даній справі. А представник відповідача належно не обґрунтував необхідність отримання такої інформації по них. Тому, така інформація не входить до кола питань, що підлягають встановленню в ході розгляду даної судової справи; -щодо повторного клопотання представника відповідача про витребування інформації про працівників відділень ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», то таке клопотання уже вирішене судом ухвалою суду від 02.10.2023 р. Також судом зазначено, що отримання даних про цих працівників Ломбарду не входить до кола питань, що підлягають встановленню в ході розгляду даної судової справи; Також ухвалою суду від 02.11.2023 клопотання представника відповідача адвоката Яцківа М.В. про виклик свідка [PERSON] задоволено, оскільки розписка була написана у присутності свідка [PERSON] , про що зазначено в самій розписці. Постановлено викликати в судове засідання для допиту свідка [PERSON] . Крім того, ухвалою суду від 02.11.2023 закрито підготовче провадження. Справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи (т.1, а.с.159-161). 29.11.2023 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано заяву про зупинення провадження в даній справі до вступу в законну силу рішення у справі № 345/6111/23. Клопотання мотивовано тим, що предметом позову по справі № 345/3119/22 є стягнення заборгованості за договором позики розпискою від 26.08.2021 року. Предметом позову по справі № 345/6111/23 є визнання договору позики розписки від 26.08.2021 року недійсною. [PERSON] зазначив, що між справами є тісний матеріально-правовий зв`язок (т.1, а.с.169). 21.02.2024 представником відповідача Яцківом М.В. подано клопотання про залишення без розгляду позовної заяви [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу (т.1, а.с.191). 06.03.2024 представником позивача адвокатом Гуньком О.Ю. подано суду письмові пояснення по суті позовних вимог, в яких зазначено наступне. Між позивачем та відповідачем мали місце цивільно-правові відносини, а саме невиконання відповідачкою взятих на себе зобов`язань майнового характеру щодо неповернення отриманих в позику коштів, на підтвердження чого позивачка надала суду належні та допустимі докази, а саме власноручно написану відповідачем розписку. Оригінал розписки на час розгляду справи знаходився у позивача, умови розписки підтверджують доводи, обставини справи та позовних вимог, а також виникнення між сторонами цивільно-правових відносин та наявність у відповідача невиконаних договірних зобов`язань майнового характеру. Зміст розписки є зрозумілим і не викликає неясностей чи сумнівів, у ній чітко вказано: сторони, дату, час, суму позики та зобовязання щодо повернення позики. Представник позивача просить суд повністю задовольнити позовні вимоги (т.1, а.с.208-212). 06.03.2024 представником позивача адвокатом Максимівом В.М. подано суду письмові пояснення, в яких просив залишити без розгляду заяву адвоката Яцківа М.В. про зупинення провадження в даній справі до вступу в законну силу рішення у справі № 345/6111/23 (т.2, а.с.1-2). Ухвалою суду від 28.03.2024 у задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Яцківа М.В. про залишення позовної заяви без розгляду відмовлено (т.1, а.с.6-10). Ухвалою суду від 09.05.2024 заяву представника відповідача адвоката Яцківа М.В. про зупинення провадження в справі задоволено. Зупинено провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу до набрання законної сили судовим рішенням у цивільній справі № 345/6111/23 за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про визнання договору позики-розписки недійсним (т.2, а.с.40-43). 19.06.2025 до суду надійшло клопотання представника позивачки [PERSON] адвоката Гунька О.Ю., в якому він зазначив наступне. 03.06.2025 Івано-Франківським апеляційним судом розглянуто скаргу на рішення Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 03.03.2025 у цивільній справі № 345/6111/23. В задоволенні апеляційної скарги відмовлено, а рішення Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 03.03.2025 залишено без змін. Постанова Івано-Франківського апеляційного суду від 03.06.2025 набрала законної сили з моменту її проголошення. Адвокат просив поновити провадження в справі, так як відпали обставини, що були підставою для її зупинення (т.2, а.с.49-50). Ухвалою суду від 21.07.2025 поновлено провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу. Призначено справу до розгляду (т.2, а.с.58). 07.08.2025 представником відповідача адвокатом Яцківим М.В. подано клопотання, в якому зазначено, що поновлення провадження у справі є передчасним, оскільки стороною відповідача подано касаційну скаргу у справі № 345/6111/23. 07.07.2025 проведено автоматизований розподіл справи, за результатами якого призначено склад колегії Верховного Суду, яка буде розглядати дану справу. Адвокат Яцків М.В. вважав, що існує об`єктивна неможливість розгляду справи № 345/3119/22 про стягнення боргу за договором позики до прийняття рішення Верховним Судом у справі № 345/6111/23 про визнання договору позики недійсним. У зв`язку з цим, представник просив суд зупинити провадження в справі до набрання законної сили судовим рішенням Верховного Суду у справі № 345/6111/23 (т.2, а.с.61). Ухвалою суду від 25.08.2025 у задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Яцківа М.В. про зупинення провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу відмовлено, оскільки рішення суду по справі № 345/6111/23 набрало законної сили, жодної інформації про те, що касаційним судом вирішувалося питання щодо зупинення виконання оскарженого рішення або зупинення його дії суду не надано (т.2, а.с.72-73). 23.10.2025 представником позивача [PERSON] адвокатом Гуньком О.Ю. подано суду заяву про підтримання позовних вимог (т.2, а.с.89). У судовому засіданні позивачка [PERSON] позовні вимоги підтримала повністю та просила суд їх задовольнити. Зазначила, що [PERSON] хоче ухилитися від повернення коштів. Повідомила, що 21.08.2021 року [PERSON] звернулася до [PERSON] з проханням позичити їй кошти в сумі 200000,00 грн. [PERSON] таких коштів не мала, тому попросила в свого чоловіка [PERSON] (по телефону), щоб той привіз гроші (готівка була в гривнях; які були купюри [PERSON] точно не пам`ятає). [PERSON] отримала кошти і написала розписку власноручно. Кошти передавалися в офісі в [ADDRESS] . При цьому були присутні [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] ( [PERSON] підписався в розписці). Оскільки пройшло багато часу, то детальних обставин [PERSON] не пам`ятає. З приводу неповернення їй позичених коштів за розпискою (які є предметом позову) [PERSON] до поліції не зверталася. Щодо документів на квартиру [PERSON] , то [PERSON] про це нічого не відомо. У судовому засіданні представник позивачки [PERSON] адвокат Гунько О.Ю. позовні вимоги підтримав повністю. Підтримав свої письмові пояснення від 06.03.2024. Адвокат Гунько О.Ю. зазначив, що заперечуючи позовні вимоги відповідачка та її представник посилалися на начебто укладення договору позики під впливом психічного тиску, а також внаслідок тяжких обставин, якими скористалась інша сторона з метою одержання неправомірної вигоди а також на безгрошовість правочину, а саме начебто не отримання коштів в позику. Обґрунтовуючи заперечення сторона відповідача посилається на матеріали кримінального провадження, яке перебуває на розгляді у Калуському міськрайонному суді про обвинувачення її у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 3 ст. 191, ч. 1, 3, 4 ст. 358, ч. 1, 3 ст. 362 КК України, у рамках якого здійснювалось досудове розслідування. 19 травня 2022 року прокурором Калуської окружної прокуратури складено обвинувальний акт, в якому зазначено, що [PERSON] заподіяла ПТ «Ломбард «Сакура» і Компанія» матеріальну шкоду на загальну суму 118 940 грн. На даний час кримінальне провадження перебуває на розгляді в Калуському міськрайонному суді. На думку сторони позивачки, зазначені посилання є безпідставними, не доведеним та не обґрунтованими, так як є предметом дослідження іншої справи, вирок щодо якої судом ще не ухвалено. На думку сторони позивачки, власне несприятливі обставини, які сталися та мали місце, про що зазначено в обвинувальному акті, слугували ймовірно однією з підстав отримання коштів в позику. Адвокат Гунько О.Ю. звертає увагу суду на той факт, що оскарження розписки, обставин її написання а також її недійсність вже було предметом розгляду іншої справи № 345/6111/23 про визнання договору позики недійсним, з посиланням на заперечення факту укладення договору позики та отримання коштів, написання розписки під тиском, по якій судом першої та апеляційної інстанції вже ухвалено кінцеве рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, всі інші доводи є похідними, не інформативними та такими, які в своїй сукупності не спростовують докази та обґрунтування позовних вимог. Підстав для відмови в задоволенні позову відповідачкою до суду не було надано, так як і не було доведено обставини на які вона посилалась щодо безгрошовості договору, наявності тяжкої обставини, в якій перебувала особа, що змусила її вчинити правочин а також те, що укладення правочину було вчинено начебто на вкрай невигідних умовах. Окремо адвокат Гунько О.Ю. звертає увагу на те, що з часу укладення між сторонами договору позики, який був оформлений розпискою, відповідачкою не вживались заходи щодо визнання цього договору недійсним, у тому числі у зв`язку із застосуванням до неї тиску та психологічного примусу. Позовні вимоги були пред`явлені після подання [PERSON] позову про стягнення з Відповідачки заборгованості за вказаним договором, що свідчить про те, що пред`явлення позовних вимог є небажанням виконувати нею зобов`язання за оспорюваним договором позики. Доводи про те, що позивачем не доведено наявність у неї 200000,00 грн. та можливість надання їх у позику, не заслуговують на увагу, оскільки вказана обставина досліджувалась судом та показами свідка [PERSON] , який був допитаний в судовому засіданні та надав ці кошти позивачці для позики. Щодо тяжких обставин як на підставу відмови в позову, то адвокат Гунько О.Ю. зазначає, що наявність тяжкої обставини, що змусила особу вчинити правочин, має довести сторона, яка такий правочин оспорює. Предметом доказування також є той факт, що за відсутності тяжкої обставини правочин не було би вчинено взагалі або вчинено не на таких умовах. Тяжкі обставини мають вплинути на особу таким чином, що спонукають її вчинити правочин на вкрай невигідних для неї умовах. Умови мають бути очевидно невигідними для особи, яка уклала цей правочин, і бути наявними саме в момент вчинення правочину. Тяжкими обставинами можуть бути, зокрема, тяжка хвороба особи, членів її сім`ї чи родичів, смерть годувальника, загроза банкрутства особи, учасника правочину та інші обставини, для усунення або зменшення яких необхідно укласти такий правочин. Такі правочини мають дефекти волі і здійснюються за обставин, коли особа змушена вчинити правочин на вкрай невигідних для себе умовах. Таких обставин чи умов ні в борговому документі (розписці) ні в матеріалах справи немає. Разом з тим не є тяжкою обставиною в розумінні статті 233 ЦК України, з наявністю якої закон пов`язує недійсність правочину, обставини, на які послалась відповідачка, а саме наявність недостачі в ломбарді. Більше того, кримінальне провадження щодо цього факту було внесено до ЄДРСР вже після написання розписки. За таких обставин надана позивачкою розписка, наявність її оригіналу у позивачки, підтверджує укладення між сторонами договору позики, за яким відповідачка [PERSON] отримала в борг кошти. При цьому остання не заперечує, що власноручно писала вказану розписку. Доводи відповідачки щодо безгрошового характеру розписки, написаної нею під тиском через виявлену недостачу в ломбарді, де вона працювала є лише припущеннями та способом уникнення від виконання боргових зобов`язань, які не можуть слугувати підставою для відмови в задоволенні позову про стягнення коштів. Враховуючи наведене, адвокат Гунько О.Ю. просить суд позовні вимоги позивачки [PERSON] задовольнити. У судовому засіданні представник відповідачки [PERSON] адвокат Яцків М.В. повністю заперечив проти задоволення позовнихвимог. Виступ у судових дебатах надав суду у письмовому вигляді. Адвокат Яцків М.В. звернув увагу суду на обставини та події, які відбулися 26.08.2021 року. Так, 26.08.2021 року, [PERSON] , після виявлення невідповідності ювелірних виробів, викликала [PERSON] у відділення ломбарду, що знаходиться у [ADDRESS] , при тому, що [PERSON] працювала у іншому відділенні ломбарду за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] , сприймалась працівниками ломбардів та [PERSON] , як керівник обох відділень, і її розпорядження завжди виконувались. Коли [PERSON] близько шостої години вечора прийшла у відділення, яке знаходиться на вулиці Хіміків 4, почалося вияснення ситуації з приводу підміни ювелірних виробів, обговорювалась сума збитків, які ніби-то могли бути нанесені ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», а в подальшому, по розпорядженні [PERSON] , інший працівник ломбарду [PERSON] , приніс результати інвентаризації з сумою збитків близько 200000 грн. Фактично [PERSON] висунула [PERSON] претензії, що вона нанесла збитки ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» у сумі 200000 грн. на підставі проведеної інвентаризації, яка була проведена [PERSON] одноособово, а не комісією та без участі [PERSON] , оскільки [PERSON] відмовилася провести інвентаризацію у присутності [PERSON] при тому, що [PERSON] , не визнавала, що завдала збитків на вказану суму. В подальшому, у відповідності до матеріалів інвентаризації (копії, яких долучено до матеріалів справи та досліджувалися судом) сума розбіжності (збитків) встановлена у розмірі 198959,06 грн. Не випускаючи [PERSON] з приміщення ломбарду, без її згоди, але в її присутності, [PERSON] починає шукати шляхи, як [PERSON] може погасити ці збитки. Спочатку, заручившись допомогою двох працівників ломбарду та свого чоловіка [PERSON] , прибравши з вулиці рекламний щит, зачинивши двері приміщення ломбарду, здійснюючи тиск на [PERSON] , даючи їй якісь таблетки для заспокоєння оскільки та плакала, погрожуючи, що поки вона не напише розписку її не випустять з приміщення ломбарду, викличуть поліцію працівники якої її арештують та посадять в тюрму, а малолітню дитину віддадуть в органи опіки [PERSON] змусила [PERSON] написати на її ім`я розписку про ніби-то отримання у неї у борг 200000 грн., незважаючи на те, що фактично [PERSON] своїми діями могла нанести збитки ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», однак не [PERSON] . Після того, [PERSON] , чоловік [PERSON] , виконуючи її розпорядження, фактично здійснював конвоювання [PERSON] , по вказівці [PERSON] , відвіз [PERSON] по місцю її проживання по документи на квартиру та її паспорт громадянина України, які [PERSON] у неї забрала та які по даний час не повернуті [PERSON] . Отримавши документи, [PERSON] у присутності [PERSON] , телефонувала до своєї знайомої, яка працює у банку або має відповідні зв`язки у банківській установі щоб оформити на [PERSON] кредит на суму 200000 грн, під заставу квартири але це в короткий термін неможливо було вирішити, так як у квартирі [PERSON] , приписана малолітня дитина. В подальшому [PERSON] зателефонувала ще до однієї особи та консультувалася як на погашення неіснуючого боргу переписати квартиру [PERSON] на себе, на що теж отримала інформацію, точного змісту її [PERSON] , не пам`ятає. Таким чином, розписка була написана [PERSON] , під диктовку [PERSON] , під її тиском та погрозами, як гарантія відшкодування завданої матеріальної шкоди ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» і суму коштів 200000 грн, про яку йде мова у розписці, [PERSON] фактично [PERSON] не передавала, а [PERSON] , їх не отримувала. Після написання розписки як гарантії того, що вона відшкодує завдані збитки ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», та заволодіння [PERSON] її особистими документами, та документами на її квартиру, [PERSON] зрозуміла, що проблема однією розпискою не вирішиться, а у неї спробують забрати ще і квартиру, тому її не випускають з офісу ломбарду, та продовжують погрожувати, дала зрозуміти що звернеться до правоохоронних органів. Тому, з метою подальшого тиску та залякування [PERSON] , чоловіком [PERSON] на місце події було викликано знайомого працівника поліції з яким вони усі разом поїхали у поліцію м. Калуш, де [PERSON] незаконно утримували до 24.00 год. (при цьому факт перебування [PERSON] у поліції не був унесений до ІПНП України чи до відповідного журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених). Адвокат Яцків М.В. зазначає, що [PERSON] коштів у сумі 200000,0 грн. від [PERSON] не отримувала, а написаною [PERSON] розпискою вона намагалася врегулювати із [PERSON] можливе спричинення матеріальних збитків ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія». На підтвердження того, що розпискою, яку надає Позивач робляться спроби прикрити інші правовідносини, і таким чином незаконно заволодіти коштами [PERSON] , є те, що після написання [PERSON] розписки, як гарантії того, що вона відшкодує завдані збитки ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія», [PERSON] незаконно відвезли в поліцію, утримували її там до 24.00 год, та в цей же день, 26.08.2021 року, [PERSON] було написано заяву у поліцію, що [PERSON] не виконує своїх зобов`язань і не повертає їй гроші у сумі 200 000 грн. В подальшому, розуміючи що з приводу незаконно укладеного договору позики (розписки) [PERSON] , буде звертатись до правоохоронних органів, [PERSON] та посадовими особами ПТ «Ломбард «Сакура» Качанова А.В. і Компанія», умисно та безпідставно (при наявності розписки) було ініційовано кримінальне переслідування [PERSON] , відкрито кримінальне провадження №12021096170000368 за ч. 1, 3 ст. 191, ч. 1, 3, 4 ст. 358, ч. 1, 3 ст. 362 КК України. Адвокат Яцків М.В. звертає увагу суду, що досудове слідство в кримінальній справі велося необ`єктивно, слідчим було відмовлено захисту фактично у всіх клопотаннях, в тому числі у призначенні бухгалтерсько-економічної експертизи, яка б встановила наявність чи відсутність збитків, та їх суму, завдану її діями ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія. В зв`язку з цим, а також погрозами [PERSON] і її дитині від [PERSON] , та її знайомих правоохоронців, та початком військових дій на території України, вона змушена була виїхати за кордон. Адвокат Яцків М.В. вважає, що за один проступок [PERSON] (оформлення кредитів на підставних осіб з метою погашення кредиту [PERSON] , який був оформлений за вказівкою [PERSON] (без перевірки предмета застави), [PERSON] та посадові особи ПТ «Ломбард «Сакура» Качанова А.В. і Компанія» хочуть покарати [PERSON] , в потрійному розмірі, а саме: кримінальною відповідальністю за вказаними статтями, цивільним позовом у кримінальному провадженні та цивільним позовом на підставі оспорюваної розписки, маючи на меті незаконно, за допомогою судів, присвоїти кошти [PERSON] . При цьому, звертає увагу суду, що за результатами досудового розслідування встановлено, що [PERSON] спричинила матеріальну шкоду ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» на загальну суму 118940,00 грн, а не 200000,00 тис. грн. Представник відповідачки вважає, що покази [PERSON] та її чоловіка [PERSON] в частині позики і передачі грошей [PERSON] слід оцінити критично, оскільки вони являються подружжям та заінтересовані збагатитися на 200000 грн. 26.08.2021 року [PERSON] , зайшовши у приміщення ломбарду, весь час була під наглядом [PERSON] та її чоловіка [PERSON] , в подальшому в супроводі поліцейського її доставили в поліцію, де вечором того ж дня [PERSON] написала на заяву, що [PERSON] , не повертає кошти позичені цього ж дня, тому напрошується риторичне питання, де поділися 200000 гривень, якщо вони були позичені. Представник відповідачки зазначає, що викладені у відзиві та запереченні обставини, долучені до справи та досліджені в суді належні та допустимі докази засвідчують, що 26.08.2021 року [PERSON] коштів у сумі 200000,00 грн від [PERSON] не отримувала, а розписка була написана нею внаслідок застосування до неї погроз, психічного тиску мала іншу правову природу. Правочин не був спрямований на реальне настання наслідків що обумовлені договором позики, а за її допомогою [PERSON] намагалася врегулювати із [PERSON] можливе спричинення матеріальних збитків ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія». Крім того, Позивачем не доведено факту передачі грошових коштів [PERSON] у сумі 200000,00 грн. та не надано жодних доказів щодо доходів, які б засвідчували, що у Позивача були в наявності відповідні кошти. Щодо стягнення з відповідачки процентів за користування коштами в розмірі 31104,11 грн та інфляційних втрат в розмірі 47541,51 грн, адвокат Яцків М.В. звертає увагу, що у відповідності до п. 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У зв`язку з цим, адвокат Яцків М.В. просить суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. У судове засідання представник позивачки адвокат Максимів В.М., відповідачка [PERSON] та представник відповідачки адвокат Івашків В.М. не прибули, зі згоди учасників процесу суд розглядає справу у їх відсутності. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивачки, представника позивачки та заперечення представника відповідачки, всебічно, повно, об`єктивно та безсторонньо оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України). За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості (стаття 1046 ЦК України). На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості грошей (частина друга стаття 1047 ЦК України). У відповідності до правових висновків викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року в справі № 464/3790/16-ц (провадження № 14-465цс18) вказано, що: "за своїми правовими ознаками договір позики є реальним, одностороннім (оскільки, укладаючи договір, лише одна сторона - позичальник зобов`язується до здійснення дії (до повернення позики), а інша сторона - позикодавець стає кредитором, набуваючи тільки право вимоги), оплатним або безоплатним правочином, на підтвердження якого може бути надана розписка позичальника, яка є доказом не лише укладення договору, але й посвідчує факт передання грошової суми позичальнику. За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей. Досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, а також надавати оцінку всім наявним доказам і залежно від установлених результатів - робити відповідні правові висновки". У відповідності до правових висновків викладених у постановах Верховного Суду від 18 вересня 2013 року у справі № 6-63цс13, від 02 липня 2014 року у справі № 6-79цс14, від 13 грудня 2017 року у справі № 6-996цс17, від 11.06.2021 у справі № 753/11670/17 «З метою забезпечення правильного застосування статей 1046, 1047 ЦК України суд повинен встановити наявність між позивачем і відповідачем правовідносин за договором позики виходячи з дійсного змісту та достовірності документа, на підставі якого доказується факт укладення договору позики і його умов». Відповідно до частини першої статті 1049 ЦК України за договором позики позичальник зобов`язаний повернути суму позики у строк та в порядку, що передбачені договором. Отже, розписка як документ, що підтверджує боргове зобов`язання, має містити умови отримання позичальником у борг грошей із зобов`язанням їх повернення та дату отримання коштів. Таким чином, за своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики після отримання коштів, підтверджуючи як факт укладення договору, зміст його умов, так і факт отримання боржником від кредитора певної грошової суми. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 10 грудня 2018 року у справі № 319/1669/16, від 08 липня 2019 року у справі № 524/4946/16, від 12 вересня 2019 року у справі № 604/1038/16 та від 23 квітня 2020 року у справі № 501/1773/16-ц, від 10 серпня 2022 року у справі № 504/369/18. Згідно зі статтею 545 ЦК України, прийнявши виконання зобов`язання, кредитор повинен на вимогу боржника видати йому розписку про одержання виконання частково або в повному обсязі. Якщо боржник видав кредиторові борговий документ, кредитор, приймаючи виконання зобов`язання, повинен повернути його боржникові. У разі неможливості повернення боргового документа кредитор повинен вказати про це у розписці, яку він видає. Наявність боргового документа у боржника підтверджує виконання ним свого обов`язку. У разі відмови кредитора повернути борговий документ або видати розписку боржник має право затримати виконання зобов`язання. У цьому разі настає прострочення кредитора. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цивільного кодексу України. За правилами ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. 26.08.2021 року [PERSON] була написана розписка, в якій зазначено, що [PERSON] , [INFO] , дає цю розписку [PERSON] , [INFO] , про те, що [PERSON] отримала від [PERSON] в борг грошову суму у розмірі 200000 грн (Двісті тисяч гривень) готівкою. Зобов`язується повернути до 25.08.2022. Розписка написана [PERSON] власноручно, проставлено її підпис. Дана розписка була написана в присутності свідка [PERSON] . Розписка до жовтня 2022 року знаходилася у [PERSON] . 07.10.2022 [PERSON] звернулася до суду з даним позовом до [PERSON] і на даний час оригінал розписки знаходиться у матеріалах справи. (т.1, а.с.4). Факт написання розписки саме [PERSON] ні самою позивачкою, ні її представниками не заперечується. На даний час відповідачка [PERSON] перебуває за межами території України, що підтверджується копією закордонного паспорту (т.1, а.с.195-196). Також судом встановлено, що [PERSON] працювала в ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія». 26.08.2021 [PERSON] зверталася до Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області з заявою, в якій просить прийняти міри до гр. [PERSON] , яка не повертає їй гроші в сумі 200000 грн (т.1, а.с.31). Також до матеріалів справи долучено письмові пояснення [PERSON] , в яких вона зазначає, що [PERSON] привласнила кошти ломбарду на суму 200000 грн., у зв`язку з чим [PERSON] звернулася в поліцію. Разом з тим, з приводу неправомірних дій [PERSON] ломбард «Сакура» вже звернувся в поліцію, за заявою якого внесено відомості в ЄРДР та проводиться досудове розслідування (т.1, а.с.32). Також 28.08.2021 [PERSON] зверталася на Урядову «гарячу лінію» та повідомила, що 26.08.2024 [PERSON] (керівниця) звинуватила її у крадіжці та вимагала повернути 200000 грн. [PERSON] змусили написати розписку про нібито факт отримання від [PERSON] 200000 грн. в борг та зобов`язання їх повернути. Керівниця забрала у [PERSON] документи на квартиру, паспорт, ідентифікаційний код. [PERSON] у зверненні на Урядову «гарячу лінію» просила провести розслідування, повернути їй документи, покарати винних. Також вказала, що працівники поліції не вжили жодних заходів щодо повернення документів та порушували норми (т.1, а.с.33). 30.08.2021 [PERSON] зверталася до Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області з повторною заявою щодо незаконного заволодіння [PERSON] її документами (т.1, а.с.49, 50). 31.08.2021 [PERSON] зверталася до прокуратури з заявою про вчинення злочину працівником правоохоронного органу, в якій зазначено, що 26.08.2021 невідомий їй працівник поліції незаконно в приміщенні поліції допитував її приблизно 4 години (т.1, а.с.34-35). За результатами проведеної Івано-Франківським управлінням ДВБ НП перевірки щодо заяви [PERSON] було направлено подання до ГУНП в Івано-Франківській області про притягнення винних до дисциплінарної відповідальності, однак у зв`язку зі знищенням службової інформації підтвердити або спростувати відомості щодо заяви [PERSON] неможливо (т.1, а.с.51-55). 28.01.2021 було зареєстровано кримінальне провадження № 12031096170000368 з приводу заяви [PERSON] , що [PERSON] шахрайським способом шляхом обману заволоділа грошовими коштами (т.1, а.с.84). До матеріалів справи також долучено копію обвинувального акту від 19.05.2022 у кримінальному провадженні № 12031096170000368, згідно якого [PERSON] повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1,3 ст.191, ч.1,3,4 ст.258, ч.1,3 ст.362 КК України (привласнення чужого майна, яке було ввірене особі; несанкціонована зміна інформації, яка оброблюється в автоматизованій системі, вчинена особою, яка має право доступу до неї; підроблення офіційного документу; використання завідомо підробленого документу). В обвинувальному акті зазначено, що [PERSON] заподіяла ПТ «Ломбард «Сакура» [PERSON] і Компанія» матеріальної шкоди на загальну суму 118940 грн (т.1, а.с.77-80). До матеріалів справи також долучено протоколи допитів підозрюваного [PERSON] , свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , представника потерпілого [PERSON] , які проведені в межах досудового розслідування кримінального провадження № 12031096170000368 (т.1, а.с.56-71). Згідно матеріалів інвентаризації у відділенні ломбарду «Сакура» від 26.08.2021 було виявлено розбіжності (т.1, а.с.72-76). У листопаді 2023 року представник [PERSON] адвокат Яцків М.В. звернувся до суду з позовом до [PERSON] про визнання недійсним договору позики розписки від 26.08.2021 (вищезазначеної розписки). Рішенням Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 03.03.2025 (справа № 345/6111/23) у задоволенні позову про визнання договору позики-розписки недійсним було відмовлено. Даним рішенням було встановлено, що між сторонами ( [PERSON] та [PERSON] ) було укладено договір позики. [PERSON] не було здійснено повернення [PERSON] коштів згідно договору позики (розписки), що підтверджується наявністю розписки у [PERSON] . Зміст розписки, написаної [PERSON] , є зрозумілим і не викликає неясностей, у ній натомість чітко вказано, що [PERSON] взяла кошти в борг у [PERSON] і зобов`язується їх повернути в строк, визначений договором; розписка не містить будь-яких згадувань чи посилань на те, що вона складена на підтвердження виконання будь-яких інших домовленостей між сторонами, та в чому полягає таке підтвердження. Суд дійшов висновку, що розписка від 26.08.2021 оформлена належним чином та відповідає встановленим вимогам чинного законодавства України щодо письмової форми договору позики. Також суд дійшов висновку, що розписка є належним доказом як укладення договору позики, так і передання грошової суми позичальнику. Позивачкою не спростовано презумпцію правомірності правочину, не доведено обставин, на які вона посилається в позовній заяві. Постановою Івано-Франківського апеляційного суду від 03.06.2025 рішення Калуського міськрайонного суду від 03.03.2025 року у справі про визнання недійсним договору позики-розпискибуло залишено без змін. Івано-Франківський апеляційний суд зазначив, що рішення Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 03.03.2025 відповідає вимогам закону. Івано-Франківський апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції про відсутність доказів того, що розписка була написана [PERSON] проти її справжньої волі внаслідок застосування до неї психічного тиску з сторони [PERSON] та під впливом тяжкої для неї обставини і на вкрай невигідних умовах. Тому факт неодержання позичальником [PERSON] від позикодавця [PERSON] коштів згідно розписки не може підтверджуватися показаннями свідків. Колегія суддів Івано-Франківського апеляційного суду дійшла висновку, що надана відповідачем розписка, наявність її оригіналу у позивачки, підтверджує укладення між сторонами договору позики, за яким [PERSON] отримала в борг кошти. При цьому остання не заперечує, що власноручно писала вказану розписку. Колегія відхилила доводи скаржниці щодо безгрошового характеру розписки, написаної нею під тиском [PERSON] через виявлену недостачу в ломбарді, де вона працювала. Ці твердження є лише припущеннями, які не можуть слугувати підставою для судового рішення і задоволення позову (т.2, а.с.51-57). Преюдиція - це обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набуло законної сили, в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиційно встановлені факти не підлягають доказуванню. Звільнення від доказування з підстав установлення преюдиційних обставин в іншому судовому рішенні, варто розуміти так, що учасники судового процесу не зобов`язані повторно доказувати ті обставини, які були встановлені чинним судовим рішенням в іншій адміністративній, цивільній або господарській справі, якщо в цій справі брали участь особи, щодо яких відповідні обставини встановлені. У постанові Верховного Суду від 19 грудня 2019 року у справі № 520/11429/17, Верховний Суд залишаючи без змін судові рішення попередніх інстанцій зазначив, що згідно з частиною четвертою статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини якщо інше не встановлено законом. Преюдиційні факти - це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрали законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і означається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які брали участь у розгляді справи, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини. Преюдиційні обставини є обов`язковими для суду, який розглядає справу навіть у тому випадку, коли він вважає, що вони встановлені неправильно. Таким чином, законодавець намагається забезпечити єдність судової практики та запобігти появі протилежних за змістом судових рішень. Таким чином, суд вважає, що слід взяти до уваги обставини, встановлені в Рішенні Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 03.03.2025 та Постанові Івано-Франківського апеляційного суду від 03.06.2025 (справа № 345/6111/23) щодо дійсності договору позики-розписки від 26.08.2021. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив наступне. Зазначив, що він є чоловіком [PERSON] , а також пенсіонером, особою з інвалідністю 3 групи. Пояснив, що він був присутнім при позиці. В цей день близько 4 років тому (десь після обіду) до [PERSON] подзвонила дружина та сказала, що їй потрібні гроші в сумі 200000,00 грн і попросила їх привезти. Через деякий час [PERSON] привіз [PERSON] кошти в офіс в [ADDRESS] . [PERSON] передала кошти [PERSON] готівкою в гривнях (купюри по 200 грн), а [PERSON] перерахувала гроші та написала розписку в присутності [PERSON] . Після цього [PERSON] підписався в розписці. В той час в приміщенні, крім них трьох, нікого не було. [PERSON] зазначив, що не пам`ятає, що він робив після написання розписки [PERSON] . Також йому невідомо, для чого [PERSON] потрібні були гроші. Про збитки, завдані ломбарду, [PERSON] на момент написання розписки не знав. [PERSON] також зазначив, що нічого не знає про документи на квартиру [PERSON] . В день надання позики [PERSON] в поліції не був. Дослідивши всі матеріали справи, суд дійшов висновку, що виникнення боргового зобов`язання за договором позики встановленим належним доказом, а саме оригіналом розписки. Зміст розписки, написаної [PERSON] , є зрозумілим і не викликає неясностей, у ній натомість чітко вказано, що [PERSON] взяла кошти в борг у [PERSON] і зобов`язується їх повернути в строк, визначений договором; розписка не містить будь-яких згадувань чи посилань на те, що вона складена на підтвердження виконання будь-яких інших домовленостей між сторонами, та в чому полягає таке підтвердження. Таким чином, розписка від 26.08.2021 оформлена належним чином та відповідає встановленим вимогам чинного законодавства України щодо письмової форми договору позики. Суд приходить до висновку, що розписка є належним доказом як укладення договору позики, так і передання грошової суми позичальнику. Стороною відповідачки не спростовано презумпцію правомірності правочину, не доведено обставин, які зазначені у відзиві. Крім того, суд бере до уваги показання свідка [PERSON] (підпис якого є на розписці як свідка укладення договору позики). [PERSON] підтвердив факт написання розписки 26.08.2021 [PERSON] та факт передачі їй коштів у сумі 200000,00 грн. На даний час відсутні будь-які рішення судів, правоохоронних органів про те, що 26.08.2021 на [PERSON] було вчинено тиск [PERSON] чи іншими особами, а також, що [PERSON] змусили написати розписку. Дійсність договору позики-розписки від 26.08.2021 підтверджено також рішенням Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 03.03.2025, яке залишено без змін постановою Івано-Франківського апеляційного суду від 03.06.2025 (справа № 345/6111/23). На даний час повернення заборгованості не відбулося. Наявність оригіналу боргової розписки від 26.01.2022 у позивача [PERSON] , яку вона надала суду, свідчить про невиконане зобов`язання відповідачем [PERSON] , та підтверджує факт укладення договору позики, а також наявність боргу. Доказів про погашення відповідачем [PERSON] суми заборгованості суду не подано. З урахуванням правової позиції, висловленої у постанові Верховного суду України від 18.09.2013 р. у справі № 6-63цс13, що згідно з вимогою ч.1 ст.360-7 ЦПК України має враховуватись іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права, відповідно до якої за своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позивачем вимог в частині стягнення основної суми позики згідно договору позики-розписки від 26.08.2021 в розмірі 200000,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Оскільки, договором між сторонами не обумовлений розмір процентів, він визначається на рівні діючої облікової ставки НБУ. Розрахунок процентів здійснюється за формулою: [Проценти] = [Сума боргу] ? [Процентна ставка (%)] / 100% ? [Кількість днів прострочення зобов`язання] / [Кількість днів у році]: 1.Період розрахунку: з 26.08.2021 року по 31.08.2021 року - 6 днів [Проценти] = 200000,00 грн. (сума боргу) ? 8,0% (процентна ставка) / 100% ? 6 (кількість днів) / 365 (днів у році) = 263,01 грн. 2.Період розрахунку: з 01.09.2021 року по 09.09.2021 року - 9 днів [Проценти] = 200000,00 грн. (сума боргу) ? 8,0% (процентна ставка) / 100% ? 9 (кількість днів) / 365 (днів у році) = 394,52 грн. 3.Період розрахунку: з 10.09.2021 року по 22.10.2021 року - 43 дні [Проценти] = 200000,00 грн (сума боргу) ? 8,5% (процентна ставка) / 100% ? 43 (кількість днів) / 365 (днів у році) = 2002,74 грн. 4.Період розрахунку: з 23.10.2021 року по 09.12.2021 року - 48 днів [Проценти] = 200000,00 грн. (сума боргу) ? 8,5% (процентна ставка) / 100% ? 48 (кількість днів) / 365 (днів у році) = 2235,62 грн. 5.Період розрахунку: з 10.12.2021 року по 31.12.2021 року - 22 дні. [Проценти] = 200000,00 грн. (сума боргу) ? 9,0% (процентна ставка) / 100% ? 22 (кількість днів) / 365 (днів у році) = 1084,93 грн. 6.Період розрахунку: з 01.01.2022 року по 20.01.2022 року - 20 днів. [Проценти] = 200000,00 грн. (сума боргу) ? 9,0% (процентна ставка) / 100% ? 20 (кількість днів) / 365 (днів у році) = 986,30 грн. 7.Період розрахунку: з 21.01.2022 року по 02.06.2022 року - 133 дні. [Проценти] = 200000,00 грн. (сума боргу) ? 10,0% (процентна ставка) / 100% ? 133 (кількість днів) / 365 (днів у році) = 7287,67 грн. 8.Період розрахунку: з 03.06.2022 року по 03.10.2022 року - 123 дні. [Проценти] = 200000,00 грн. (сума боргу) ? 25,0% (процентна ставка) / 100% ? 123 (кількість днів) / 365 (днів у році) = 16849,32грн. Загальна сума процентів за користування коштами становить 31104,11 грн та в силу положень ч. 1 ст. 1048 ЦК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Також відповідно до ч. 1 ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. Згідно із ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Разом з тим, як передбачено ч. 18 Прикінцевих та Перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Як вбачається з матеріалів справи, позивач просить суд стягнути з відповідача інфляційні втрати в розмірі 47541,51 грн. Суд враховує, що прострочення зобов`язання за договором позики виникло з 26.08.2022, тобто після 24.02.2022, та приходить до висновку про відмову в задоволені даної позовної вимоги. Враховуючи, що позов задоволений частково, суд вважає, що з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір пропорційно розміру задоволених вимог, а саме в розмірі 2310,52 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial