Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-19 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування заявлених вимог 17 грудня 2025 року до Хотинського районного суду Чернівецької області звернулися Хотинська міська рада Дністровського району Чернівецької області, [PERSON] , заінтересовані особи: Обласна комунальна установа «Хотинський психоневрологічний будинок-інтернат», [PERSON] , про призначення опікуна над фізичною особою, яка потребує опіки. В обґрунтування заяви, зазначено, що 17 листопада 2025 року на адресу Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області надійшло письмове звернення від [PERSON] про доцільність призначення його опікуном над [PERSON] , [INFO] фізичною особою, яка судом визнана недієздатною, між якими склалися здорові стосунки, які ґрунтуються на взаємоповазі, довірі, турботі й чесності, тобто особисті стосунки, як між людьми, які добре знають один одного, тривалий час перебували у спілкуванні між собою, проживали в одній місцевості, виявляли турботу. Інших осіб, зокрема з числа близьких родичів з боку [PERSON] , які б могли забезпечити догляд останньої, не виявили бажання і не зверталися з заявою про здійснення повноважень опікунів над [PERSON] . Рішенням Хотинського районного суду Чернівецької області у справі № 724/1938/25 від 03.06.2025 [PERSON] визнано недієздатною. У зв`язку з відсутністю осіб першого та другого ступеня споріднення та загалом осіб, які б виявили бажання здійснювати повноваження опікуна [PERSON] була поміщена до стаціонарного інтернатного закладу для тимчасового перебування, як особа із стійкими психічними порушеннями, яка за станом здоров`я потребує стороннього догляду, соціально-побутового обслуговування, надання медичної допомоги, соціальних послуг та комплексу реабілітаційних заходів і якій згідно з висновком лікарської комісії за участю лікаря-психіатра не протипоказане перебування в інтернаті незалежно від наявності осіб, зобов`язаних за законом їх утримувати, або опікунів та піклувальників. Враховуючи вище викладене заявник просить суд призначити [PERSON] опікуном на [PERSON] . Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 19 грудня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд у порядку окремого провадження. Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Представник заявника - адвокат Ватаманюк В. В. в судовому засіданні заявлені вимоги [PERSON] підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Суду пояснив, що [PERSON] та [PERSON] проживали по сусідству, він знав її ще з дитинства, спілкувався з нею. Коли стан здоров`я [PERSON] погіршився він допомагав їй продуктами харчування, ліками. [PERSON] вживала алкогольні напої, а [PERSON] їй також допомагав з цим недугом. Інших осіб, які б могли доглядати за [PERSON] немає. Представник заявника - Хотинської міської ради (як орган опіки та піклування) Гіждівський В. В. в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Суду пояснив, що [PERSON] звернувся до Хотинської міської ради з заявою про призначення його опікуном над [PERSON] , оскільки вони з дитинства проживали по сусідству. [PERSON] періодично перебував в загально-освітній школі інтернат, оскільки на той час там працював його батько, в якій навчалася [PERSON] . У [PERSON] відсутні інші особи які могли б забезпечити догляд їй та ніхто не звертався до Хотинської міської ради з заявою про здійснення повноважень опікунів над [PERSON] . Представник фізичної особи, яка потребує опіки - адвокат Мельник Р. І. в судовому засіданні проти задоволення заяви Хотинської міської ради, [PERSON] не заперечував, просив її задовольнити. Представник заінтересованої особи - Обласної комунальної установи «Хотинський психоневрологічний будинок-інтернат» Гаватюк Я.О. в судове засідання не з`явилася, на адресу суду надала заяву в якій просить розгляд справи провести без її участі. Заяву Хотинської міської ради, [PERSON] підтримують у повному обсязі. Фактичні обставини встановлені судом Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно до рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 03.06.2025 у справі № 724/1938/24, [PERSON] , [INFO] , визнано недієздатною. Строк дії рішення становить два роки. Рішення суду набрало законної сили 04.07.2025 (а.с. 13 зворот-15). Відповідно до рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 16.04.2024 у справі № 724/741/24, [PERSON] , [INFO] , визнано недієздатним. [PERSON] , [INFO] призначено опікуном над [PERSON] Строк дії рішення становить два роки. Рішення суду набрало законної сили 17.05.2024 (а.с. 17-18). З копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Хотинським відділом реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) 30 жовтня 2025 року, встановлено, що [PERSON] , помер [INFO] у м. Хотин Дністровського району Чернівецької області у віці 45 років (а.с.11). З копії заяви вбачається, що [PERSON] 17.11.2025 звернувся до Хотинської міської ради з заявою про призначення його опікуном над недієздатною [PERSON] (а.с. 6 зворт). Згідно до витягу серія ФОВА-005010823 [PERSON] , до кримінальної відповідальності не притягувався (а.с.7). Сертифікатом серії 12 ЯЯС № 637532 та медичною довідкою серії 12 ЯЯТ № 936483 підтверджується те, що [PERSON] , на обліку лікаря-психіатра та лікаря-нарколога не перебуває (а.с.7 зворот). З Акту обстеження матеріально-побутових умов сім`ї майбутнього опікуна/піклувальника комісією у складі депутатів Хотинської міської ради зроблено висновок, що [PERSON] за місцем проживання характеризується позитивно. Здатний та має змогу здійснювати догляд за [PERSON] , яка за своїм психічним станом не розуміє значення своїх дій та не може керувати ними, раніше здійснював такий догляд за недієздатною особою. Скарг заяв, звернень на негативну поведінку не надходило (а.с.10). Відповідно до характеристики № 3391 від 17.11.2025 наданої Хотинською міською радою Чернівецької області на громадянина [PERSON] , 21 лютого 1997 року встановлено, що [PERSON] характеризується позитивно. За характером спокійний, врівноважений. За час виконання обов`язків опікуна над [PERSON] проявив себе турботливим, чуйним, відповідальним у ставлені до підопічної особи та до виконання обов`язків опікуна. Скарг, заяв, зверень щодо негативної поведінки [PERSON] не надходило (а.с.10 зворот). Як вбачається з Рішення виконавчого комітету Хотинської міської ради № 1248/89 від 12 грудня 2025 «Про погодження кандидатури заявника на здійснення повноважень опікуна» вирішено погодити кандидатуру заявника [PERSON] , [INFO] на призначення опікуном над [PERSON] , [INFO] , яка потребує постійного стороннього нагляду та догляду, шляхом звернення подання до суду для встановлення опіки над фізичною особою, у разі визнання її недієздатною (а. с. 16). Застосовані норми права. Мотиви та висновки суду. Відповідно до статті 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Згідно зі ст. 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до ст. 58 ЦК України, опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними Частиною 1 ст. 60 ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Тлумачення зазначених норм права дає підстави стверджувати, що недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння. Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. У частинах 2,5 статті 63 ЦК України визначено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Частиною 3 ст. 296 ЦПК України передбачено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України). Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні особи між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі. Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року №5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Отже, законодавством визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання. Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі №205/4245/17. Надаючи оцінку поданні органу опіки та піклування Хотинської міської ради Чернівецької області про призначення опікуном [PERSON] саме заявника [PERSON] , суд виходить з наступного. Питання щодо встановлення опіки і піклування регулюються Правилами опіки та піклування, затвердженими наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України № 34/166/131/88 від 26.05.99 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 червня 1999 року за N 387/3680 та Порядком провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини затверджених постановою КМУ від 24 вересня 2008 р. № 866. Відповідно до п. 3.3 Правил опіки та піклування, документи, за наявності яких органи опіки і піклування призначають опікуна, якщо опіка призначається над повнолітньою особою, - рішення суду про визнання даної особи недієздатною; акт обстеження умов життя особи, що потребує опіки, і опис її майна; довідки про стан здоров`я особи, що потребує опіки (якщо вона раніше проживала окремо), та майбутнього опікуна (піклувальника); довідка про місце проживання майбутнього опікуна і його заява про прийняття на себе обов`язків про опіку; акт перевірки умов життя майбутнього опікуна та висновок від органів опіки та піклування за місцем проживання опікуна про можливість виконувати опікунські обов`язки; довідка лікувальної установи про відсутність в сім`ї майбутнього опікуна (піклувальника) захворювань, що перешкоджають влаштуванню до нього особи, що потребує опіки; документ про закріплення за дитиною житлової площі. Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника). Отже, можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Тому за наявності висновку органу опіки та піклування про доцільність призначення опікуном певної особи суд зобов`язаний лише перевірити відповідність цього висновку вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, зокрема чи складений такий висновок на підставі документів, передбачених Правилами опіки та піклування. У постанові Верховного Суду від 08 січня 2024 року у справі № 753/1905/22 (провадження № 61-8758св23) зроблено висновок про те, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. Такий висновок викладений в постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року в справі № 736/1508/17 (провадження № 61-39361св18), від 28 лютого 2024 року в справі № 372/3474/21 (провадження № 61-16349св23). Верховний Суд у постанові від 16 грудня 2020 року у справі №336/5652/18 зазначив, що відповідно до ч.1 ст.67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Як зазначено Верховним Судом у постанові від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20 при призначенні опікуна важливо і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Як вбачається з матеріалів справи, подання Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області, як органу опіки та піклування обгрунтовано тим, що до міської ради із заявою звернувся [PERSON] про призначення його опікуном над [PERSON] . При цьому у зазначеному поданні органом опіки та піклування зазначено, що інших осіб першого та другого споріднення та загалом осіб, крім [PERSON] , які виявили бажання бути опікуном відсутні. У зв`язку з чим, рішенням виконавчого комітету міської ради від 12.12.2025 № 1248/80 погоджено кандидатуру заявника бути опікуном над [PERSON] . Суд приходить до висновку, що подання органу опіки та піклування виконавчого комітету Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області не відповідає вимогам закону з наступних підстав. Як вже зазначалось, цивільне законодавство передбачає, що опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними. Разом з цим, [PERSON] та [PERSON] не є членами сім`ї, не мають будь-яких родинних відносин, а також відносини між ними не підпадають до критеріїв, за наявності яких особи складають сім`ю (спільне проживання, спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання). Крім того, при призначенні опікуна важливо і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. На виконання цим умовам, у поданні орган опіки та піклування зазначає, що [PERSON] та [PERSON] з дитинства проживали по сусідству. [PERSON] періодично перебував в загально-освітній школі інтернат, оскільки на той час там працював його батько, в якій навчалася [PERSON] , стосунки між ними ґрунтуються на взаємоповазі, довірі, спільному колі знайомих. Однак суд вважає, що ці обставини є недостатніми для констатації особистих приязних взаємин. Більш того, не підтверджені будь-якими доказами, а тому викликають сумніви взагалі про їх існування. Крім того, суд враховує той факт, що [PERSON] , який бажає бути опікуном є особою чоловічої статі, а недієздатна [PERSON] особою жіночої статі, а при відсутності між ними будь-яких родинних відносин чи ознак членів сім`ї, не буде сприяти ефективному виконанні функцій опікуна, а найголовніше - відповідати інтересам недієздатної особи. Суд наголошує на тому, що при внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Разом з цим, суд вважає, що при відсутності будь-яких родинних відносин чи ознак членів сім`ї, не встановленням обставин, які б підтвердили особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, орган опіки та піклування не врахував якнайкращі інтереси [PERSON] , над якою встановлюється опіка. Крім того, у постанові від 28 травня 2025 року у справі №641/7190/23 (провадження № 61-16711св24) Верховний Суд зазначив, що саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність цього, уникаючи можливих зловживань, та належним чином мотивувати своє подання про можливість призначення особи опікуном. Аналогічний висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 04 червня 2025 року у справі № 348/1679/24 (провадження № 61-3728св25). Як вбачається з матеріалів справи, заявник [PERSON] [INFO] , підпадає під під категорію особи чоловічої статі призовного віку. Разом з цим органом опіки та піклування не з`ясовані обставини можливих зловживань, та належним чином не мотивувовано своє подання про можливість призначення особи призовного віку опікуном. Суд враховує, що приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками сімейних відносин для уникнення виконання встановлених законом обов`язків. Зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що: особа використовувала право на зло; наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб, держави (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов: настання цих фактів/умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах з цими особами, які потерпають від зловживання нею правом, або не перебувають); враховується правовий статус особи/осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а і про обсяг прав інших учасників цих правовідносин та порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин). Подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 754/5841/17, від 27 лютого 2025 року у справі №344/2344/24 (провадження № 61-14969св24); від 04 червня 2024 року у справі № 753/1417/24 (провадження № 61-15890св24). У зв`язку з повномасштабною збройною агресією російської федерації з 24 лютого 2022 року указом Президента в Україні введено воєнний стан, строк дії якого наразі продовжено до 03 лютого 2026 року. Відповідно до пп. 10 п. 1 ч. 1 ст. 23 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані опікун особи, визнаної судом недієздатною. Зазначені обставини викликають у суду сумніви щодо щирості та дійсності намірів [PERSON] виконувати функцію опікуна над недієздатною [PERSON] . Отже, зважаючи на те, що подання органу опіки та піклування Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області не відповідає вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, а матеріали справи не місять належних та допустимих доказів дійсності намірів [PERSON] та необхідності забезпечення саме ним особистих майнових та немайнових прав (інтересів) [PERSON] , а не уникнення ним таким чином від військової служби за мобілізацією, суд вважає, що заява про призначення опікуна не підлягає задоволенню. Розподіл судових витрат. Відповідно до ч. 3 ст. 299 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною, відносяться на рахунок держави. Зважаючи на вищевикладене,

Outcome: dismissed