Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-15 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, обґрунтовуючи позовні вимоги наступним. [INFO] померла донька позивачки [PERSON] , [INFO] . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку та земельної ділянки для ведення особистого підсобного господарства, площею 0,0461 га, кадастровий номер 1225955100:02:001:0745, розташованих за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] заповіту не складала. Окрім позивачки спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] є син померлої [PERSON] , який у встановленому законом порядку відмовився від своєї частки у спадщині. Позивачка проживала разом з померлою та її сином за адресою: [ADDRESS] , проте була зареєстрована за іншою адресою: [ADDRESS] . У зв`язку з тим, що [PERSON] своєчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті доньки, постановою державного нотаріуса від 07 липня 2023 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Оскільки позивачка важко переживала смерть доньки, а пропуск строку для прийняття спадщини незначний та становить всього три дні, [PERSON] просить суд вважати причини пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] поважними та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом. 19.11.2025 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання, в порядку підготовки справи до судового розгляду від державного нотаріуса Юріївської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області витребувано копію спадкової справи. Позивачка в судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила провести розгляд справи без її участі. Представник відповідача Юріївської селищної ради Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив провести розгляд справи без участі представника, проти задоволення позову не заперечував. Суд, перевіривши матеріали справи та доводи, викладені в позовній заяві, вважає вимоги позивача обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Так, судом встановлено, що [INFO] померла донька позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконавчим комітетом Юр`ївської селищної ради Павлоградського району Дніпропетровської області 02.01.2023. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді належних померлій на підставі договору купівлі-продажу від 23.10.2021 житлового будинку та земельної ділянки для ведення особистого підсобного господарства, площею 0,0461 га, кадастровий номер 1225955100:02:001:0745, розташованих за адресою: [ADDRESS] . Статтями 1216 та 1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). За правилами ст.ст. 1258, 1261 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У першу чергу право на спадкування мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Матеріали справи не містять відомостей, що за життя [PERSON] складала заповіт, тому спадкування після її смерті має здійснюватись в порядку черговості за законом. Як виходить з матеріалів справи, спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є її мати [PERSON] (позивачка) та син [PERSON] , який подав нотаріусу заяву про відмову від спадщини. За положеннями ст.ст. 1268, 1269 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1296, ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. За нормами, закріпленими в ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. У зв`язку з тим, що [PERSON] своєчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті доньки, постановою державного нотаріуса від 07 липня 2023 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Строк для прийняття спадщини позивачкою було пропущено, оскільки беззаперечним є той факт, що після смерті доньки вона перебувала у тяжкому, пригніченому емоційному стані, внаслідок якого вона могла не згадати про необхідність звернення до нотаріуса з відповідною заявою вчасно. Також суд бере до уваги, що шестимісячний строк для прийняття спадщини сплинув 01 липня 2023 року, який припадав на суботу, а отже, останній день строку для подання заяви 04 липня 2023 року, в той час як із заявою до органів нотаріату [PERSON] звернулась 07 липня 2023 року. Отже, строк для прийняття спадщини після смерті доньки позивачка пропустила з поважних причин, які об`єктивно унеможливили вчасне звернення до нотаріуса з відповідною заявою. Пропущений [PERSON] строк складає лише 4 дні, який на думку суду є дуже незначним. Враховуючи викладене, суд вважає причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини такими, що дійсно створили для [PERSON] об`єктивні труднощі для своєчасного оформлення спадкових прав. Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, враховуючи, що відповідач не заперечував проти позову, суд визнає причини пропуску [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними та визначає додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання відповідної заяви до нотаріуса. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує клопотання [PERSON] про залишення за нею витрат зі сплати судового збору.

Outcome: approved