Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-12 00:00:00

І. Стислий виклад позицій позивача та відповідача. Представник позивача звернулася з вказаним позовом, у якому просить: визначити для [PERSON] додатковий строк тривалістю в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позов обґрунтовано обставинами: [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , [INFO] . 26.06.2025 позивач як спадкоємець першої черги звернулась до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Черник О.П. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері, постановою від 26.05.2025 нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку. Як на підставу пропуску строку позивач посилається на тривалу хворобу. Позиція відповідача. 01.12.2025 від представника виконкому Інгулецької районної у місті ради надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності їх представника, при розгляді покладаються на розсуд суду. ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі. 22.07.2025 представник позивача звернулась з позовом до суду разом з клопотанням про витребування доказів. 28.07.2025 ухвалою судді провадження у справі було відкрито, постановлено розглядати справу у порядку загального позовного провадження. 12.08.2025 ухвалою суду було задоволено клопотання та постановлено витребувати відповідні докази. 23.09.2025 на виконання ухвали надійшла копія спадкової справи. 06.11.2025 ухвалою суду було постановлено залучити до участі у справі третю особу. 01.12.2025 ухвалою суду підготовче провадження у справі було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Інших заяв, клопотань від учасників до суду не надходило. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на майно, до числа якого входить частки квартири за адресою: [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 20.01.2000 року, яке видане УЖКГ виконавчого комітету Криворізької міської Ради та свідоцтва про право на спадщину за законом, видане П`ятою криворізькою державною нотаріальною конторою 13.09.2010 року реєстр №1846. 26.06.2025 позивач як спадкоємець за законом першої черги звернулась до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Черник О.П. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері, постановою від 26.05.2025 нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку. 26.06.2025 приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Черник О.П. було заведено спадкову справу № 74261284 (номер у нотаріуса 73/2025) на підставі заяви позивача [PERSON] із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. В матеріалах спадкової справи міститься заповіт, складений [PERSON] , та посвідчений 09.11.2023 року приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Перекопською О.О., на підставі якого належну їй частку квартири померла заповіла [PERSON] та [PERSON] . Із заявами про прийняття спадщини або про видачу свідоцтва про право на спадщину ні [PERSON] , ні [PERSON] не звертались. Відповідно до інформації з Реєстру Криворізької міської територіальної громади, станом на 06.12.2024 за адресою: [ADDRESS] була зареєстрована лише померла [PERSON] . Судом встановлено, що в матеріалах спадкової справи відсутні відомості про звернення із заявами про прийняття спадщини іншими особами, або про видані свідоцтва про право на спадщину. Крім того, ухвалою суду від 06.11.2025 було постановлено залучити до участі у справі [PERSON] у якості третьої особи, однак жодних заяв, клопотань він останньої до суду не надходило. Судом також встановлено, що підставою для пропуску шестимісячного строку була тривала хвороба позивача, оперативне та стаціонарне лікування, що підтверджується виписками з медичної карти. У судове засідання сторони не з`явились, про дату, час і місце розгляду повідомлені належним чином. 12.01.2026 від представника позивача надійшла заява про підтримання позовних вимог, просить розгляд справи провести за її відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. IV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. За правилами ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.ч. 1, 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. У постанові Верховного Суду по справі № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року визначено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. V. Висновки суду та мотиви прийнятого рішення. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Частинами 1, 3 статі 89 ЦПК України визначено, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ч.ч. 1,5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно з ч.ч. 1,2,8 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Так, позивач, будучи спадкоємцем першої черги після смерті своєї матері звернулась до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину з пропуском шестимісячного терміну на 20 календарних днів, у зв`язку з чим отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії 26.06.2025. Відповідно до положень цивільного законодавства України позивач вважається такою, що не прийняла спадщину, адже не подала заяву про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку. Як на поважність пропуску встановленого шестимісячного строку посилається на тривалу хворобу, оперативне та стаціонарне лікування. Верховний Суд в постанові від 20 жовтня 2021 року у справі № 405/7111/19-ц (провадження № 61-10591св21) зробив правовий висновок, згідно з яким при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період - період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначенні додаткового строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. З огляду на зазначене, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги позивача повністю, визначивши їй додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю один календарний місяць. Щодо розподілу судових витрат. Враховуючи, що позивач просить не відшкодовувати понесені судові витрати, такі витрати покладаються на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved