Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-15 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача Позивач звернулася в суд з даним позовом, який мотивовано тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , з кою проживав її син (брат позивачки) [PERSON] , який помер [INFO] . Ще за життя матір позивачки розпорядилася належною їй квартирою на користь останньої, уклавши договір дарування. Однак позивачці не було відомо про те, що мати приватизувала земельну ділянку у садівничому товаристві. В лютому 2025 року в квартирі, де проживала мати, позивачка знайшла державний акт на право власності на земельну ділянку площею 0,0330га, розташовану в садівничому кооперативі «Дружба» в м.Сокаль Шептицького району, призначену для ведення садівництва. Нотаріусом роз`яснено, що брат позивачки проживав з їх матір`ю, а тому є таким, що прийняв спадщину. Тому, спадкову справу буде відкрито після смерті брата, а не після смерті матері. В той же час, позивачка не зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті брата, оскільки знала, що в нього немає жодного майна. Вважає поважною причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини з огляду на її необізнаність про наявність спадкового майна. Представник відповідача в судове засідання не прибув, відзиву на позов не подав. Заяви (клопотання) учасників справи Представник позивачки подала клопотання про розгляд справи у її та позивачки відсутності. Інші процесуальні дії Ухвалою суду постановлено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження. На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Фактичні обставини справи, встановлені судом 06.04.2017р. [PERSON] та [PERSON] подарували позивачці [PERSON] , квартиру [ADDRESS] , що встановлено з договору дарування квартири. [INFO] померла [PERSON] , яка є матір`ю позивачки, що встановлено з свідоцтва про смерть, свідоцтва про народження, свідоцтва про укладення шлюбу [INFO] помер [PERSON] , який є сином [PERSON] та рідним братом позивачки, що встановлено з свідоцтва про смерть та свідоцтва про народження. З довідки Сокальської міської ради Львівської області встановлено, що на день смерті [PERSON] проживав та був зареєстрований один. Оцінка суду Позивачем ставиться питання про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивачка не була обізнана про наявність спадкового майна після смерті брата, яке він успадкував після смерті їх матері. Такий порядок не є загальнозрозумілим та для вчинення дій для прийняття спадщини, позивачці було необхідно роз`яснення юридичного змісту. Враховуючи вищезазначені обставини, а також те, що позивач не проживала та не була зареєстрована із спадкодавцем, судом встановлено, що в позивачки існували перешкоди вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини. Суд визнає вказані обставини, як такі, що є поважними причинами пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, що є підставою визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved