Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-18 00:00:00

Позивачка [PERSON] через свого представника адвоката Вільчинського В.О. звернулася до суду з позовом до Городоцької міської ради Хмельницької області та [PERSON] про визнання права власності на домоволодіння, яке знаходиться по [ADDRESS] , на частки в порядку спадкування за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] та на частки в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Дане домоволодіння належало померлим на праві спільної сумісної власності. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка звернулася до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на частки даного домоволодіння за заповітом після смерті матері [PERSON] та на частки домоволодіння за законом після смерті батька [PERSON] .. Однак їй було відмовлено у вчинені будь-яких нотаріальних дій, оскільки відсутні документи, що підтверджують право власності на домоволодіння за спадкодавцями. В підготовче судове засідання позивачка та її представник не з`явились. Представник позивачки попередньо подав до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Представник відповідача Городоцької міської ради в підготовче судове засідання не з`явився. До суду надіслав заяву про визнання позову в повному обсязі, просить справу розглянути за наявними матеріалами за його відсутності. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився. Подав на адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Зазначає, що не заперечує проти задоволення позовних вимог. Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи дану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін (їх представників). Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, оголосивши заяви сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачка є дочкою [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про її народження (а.с.15). Дата народження зазначена [INFO] . 26.11.1983 укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] , згідно свідоцтва про одруження, після реєстрації шлюбу позивачці присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.16). Домоволодіння по [ADDRESS] згідно технічної документації збудоване в 1967 році [PERSON] та [PERSON] , які перебували у шлюбі з 1964 року. Згідно витягу з погосподарських книг по Радковицькій сільській раді за період з 1991 року по 1995 р.р., з 1996 по 2000 р.р., з 2001 по 2005 р.р., з 2006 по 2010 р.р., з 2011 по 2015 р.р., станом на 01.01.1992 головою двору рахувався [PERSON] (а.с.17-19). З копії витягу з погосподарських книг по Радковицькій сільській раді за 1967-1969 роки вбачається, що до складу сім`ї голови двору [PERSON] входять: [PERSON] дружина, [PERSON] дочка та [PERSON] син (а.с.20-22). Правовстановлюючі документи на належну частку домоволодіння по [ADDRESS] [PERSON] за життя не виготовила. Згідно копії свідоцтва про смерть [PERSON] померла [INFO] (а.с.24). Із довідки виконавчого комітету Городоцької міської ради №02.14.11-13/306 вбачається, що на день смерті [PERSON] була зареєстрована та проживала у житловому будинку за адресою [ADDRESS] разом із чоловіком [PERSON] (а.с.25). Так, з копії заповіту, що міститься в матеріалах справи вбачається, що спадкодавець [PERSON] заповіла усе своє майно [PERSON] (а.с.26). Позивачка належним чином прийняла спадщину після померлої [PERSON] , що підтверджується копією спадкової справи №145/2021 від 14.07.2021, заведеної після смерті [PERSON] , яка була витребувана судом у приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Якимишина С.Є.. З даної копії спадкової справи також вбачається, що окрім позивачки спадкоємцем за законом є чоловік померлої [PERSON] .. Крім того, у матеріалах спадкової справи №145/2021 наявна заява [PERSON] №432 від 14.07.2021, згідно якої він відмовляється від спадщини за законом після смерті своєї дружини [PERSON] .. За життя [PERSON] правовстановлюючі документи на належну йому частку домоволодіння по [ADDRESS] не виготовив. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.28). Із довідки виконавчого комітету Городоцької міської ради №02.14.11-13/305 вбачається, що на день смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав один у житловому будинку за адресою [ADDRESS] (а.с. 29). Після смерті [PERSON] за заявою позивачки заведена спадкова справа №246/2024 від 01.11.2024, що була витребувана судом у приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Якимишина С.Є.. З даної копії спадкової справи також вбачається, що окрім позивачки спадкоємцем майна [PERSON] є його син [PERSON] .. Також у матеріалах копії спадкової справи наявна копія заповіту [PERSON] , згідно якого належний спадкодавцю житловий будинок з усіма надвірними будівлями за адресою [ADDRESS] та земельна ділянка площею 0,32 га заповідаються [PERSON] та [PERSON] у рівних частинах. Дві належні йому земельні ділянки спадкодавець заповів сину [PERSON] . Із змісту заяв позивачки [PERSON] за №798 від 01.11.2024 та [PERSON] №797 від 01.11.2024, які наявні у матеріалах спадкової справи вбачається, що спадкоємці прийняли спадщину за законом після смерті [PERSON] , від отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом відмовились. 26.08.2025 спадкоємці після смерті [PERSON] [PERSON] та [PERSON] уклали договір про розподіл спадкового майна, зареєстрований за №2470, згідно якого [PERSON] отримав дві земельні ділянки, а [PERSON] житловий будинок за адресою [ADDRESS] (а.с.31). В підтвердження складу спадково го майна до матеріалів справи додано копію довідки КП «Городоцьке БТІ» №405 від 12.08.2025 про склад спадкового домоволодіння, що знаходиться по [ADDRESS] , яке складається з: 1) глиновалькованого житлового будинку «А» загальною площею 64,8 кв.м, житловою площею 37,4 кв.м; 2) глиновалькованої літньої кухні «Б» загальною площею 77,5 кв.м.; 3) глиновалькованого хліва «В» загальною площею 50,4 кв.м.; 4) камінно-блочного гаража «Г» загальною площею 20,4 кв.м.; 5) камінно-блочного хліва «Д» загальною площею 4,9 кв.м.; 6) металева огорожа «N» (а.с.34). Для підтвердження вартості спадкового майна до матеріалів справи долучено довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості, у відповідності до якого його вартість складає 155342,48 грн (а.с.50-51). Позивачка у встановленому порядку не може оформити право власності на дане домоволодіння в порядку спадкування частки даного домоволодіння за заповітом після смерті матері [PERSON] та частки домоволодіння за законом після смерті батька [PERSON] , оскільки за життя спадкодавців не було виготовлено правовстановлюючих документів на нього. Підтвердженням цього є постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04.12.2025 №401/02-31, що міститься в матеріалах справи (а.с.32). Згідно звіту про технічний стан житлового будинку та господарських будівель і споруд вбачається, що спадкове домоволодіння станом на 23.07.2025 знаходиться в задовільному стані та придатне для проживання (а.с.39-49). Отже, згідно ч.1 ст.22 КпШС України (що діяв на момент будівництва будинку), майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 1 статті 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Однак, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України). Отже, системний аналіз зазначених норм права та їх тлумачення свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. Проте, відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном. Такий же висновок міститься у постанові Верховного Суду від 20 травня 2020 рокуу справі N 303/6974/16 (провадження N 61-39511св18). Враховуючи норми статей 186, 380, 381 ЦК України, господарсько-побутові будівлі (сарай, гараж, санвузол і под.), наземні і підземні комунікації (водопостачання, очисні споруди тощо), що розташовані з житловим будинком на одній земельній ділянці і призначені для забезпечення власника необхідними засобами благоустрою, вважаються приналежністю головної речі і не є самостійними нерухомими речами. Суд приходить до висновку, що оскільки спадкування охоплює перехід всіх прав та обов`язків (за винятком визначених законом, які не можуть входити до складу спадщини ст. 1219 ЦК України), то спадкуванню підлягають і права та обов`язки щодо об`єктів нерухомого майна, які знаходились у володінні спадкодавця хоча і не були оформленні у встановленому законом порядку. А отже такі права та обов`язки можуть успадковуватись, оскільки вони не припиняються зі смертю спадкодавця, а будуть існувати доти, доки буде існувати об`єкт нерухомості та до юридичного оформлення прав власності на нього спадкоємцем. Крім того, суд бере до уваги і позицію представника відповідача та відповідача, які згідно поданих заяв позовні вимоги визнали у повному обсязі, що згідно положень ч.4 ст.206 ЦК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права третіх осіб. Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Outcome: approved