Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до відповідача з вимогою визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька, [PERSON] , строком у два місяці. Свої вимоги мотивував тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті залишилося спадкове майно, а саме житловий будинок по [ADDRESS] . Спадщину за заповітом та законом ніхто не прийняв. Заяву про прийняття спадщини після смерті батька до нотаріальної контори протягом шести місяців після його смерті він не подав, оскільки хворів. Він звернувся до приватного нотаріуса Дем`яненка С.Ф., але йому було відмовлено в заведенні спадкової справи, так як він пропустив встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, і порекомендував звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 11.12.2025 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху та надано позивачу строк п`ять днів з моменту отримання копії даної ухвали для виправлення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви, а саме для зазначення в позовній заяві відомостей щодо: 1) наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; 2) попереднього розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, або зазначення відсутності намірів нести судові витрати під час розгляду справи чи про звільнення від їх сплати; 3) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав. На виконання ухвали суду від 11.12.2025 року, представником позивача адвокатом Дем`яненко Т.О., 17.12.2025 року подано до суду позовну заяву з усунутими недоліками. Ухвалою суду від 17.12.2025 року по даній справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження на підготовче засідання. Копія зазначеної ухвали була надіслана сторонам. Також відповідачу разом з ухвалою надіслано копію позовної заяви з доданими до неї документами. В підготовче засідання учасники справи не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце його проведення. Представник позивача адвокат Дем`яненко Т.О. 14.01.2026 року звернулася до канцелярії суду з письмовою заявою в якій зазначила, що ознайомившись із заявою представника відповідача в якій останній зазначив, що позов визнає та не заперечує щодо його задоволення, тому просить справу розглянути без участі сторони позивача та винести рішення по справі у підготовчому засіданні. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі і просили їх задольнити. Представник відповідача Кам`янецької громади в особі Кам`янецької селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області Щербина В.С. подав до суду заяву, в якій зазначив, що визнає позовні вимоги позивача та не заперечує щодо їх задоволення. Просив підготовче засідання проводити без його участі, за наявними в матеріалах справи документами. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Як визначено в ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до положень ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, розглянувши письмові заяви позивача та представника відповідача, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи та дослідивши матеріали справи, письмові докази, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до положень ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , батьками якого є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого повторно 25.07.2017 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Новгородківського районного управління юстиції Кіровоградської області (а.с.10). Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Кам`янецькою селищною радою Кропивницького району Кіровоградської області 13.12.2024 року, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] про що 13.12.2024 року складено актовий запис № 211, місце смерті Кіровоградська область, Кропивницький район селище Кам`янець (а.с.8). За життя [PERSON] успадкував житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями під номером [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 06.11.2017 року зареєстрованого в реєстрі за № 900 та інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 06.11.2017 року індексний номер документу 102677324 (а.с.11, 12-12зворот). Постановою приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Дем`яненка С.Ф. № 19/02-31 від 10.12.2025 року було відмовлено [PERSON] у заведенні спадкової справи до майна [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] , останнє зареєстроване місце проживання якого було: [ADDRESS] . Оскільки [PERSON] пропустив встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, а саме: не подав вчасно заяву про прийняття спадщини, яка передбачена ч.1 ст.1269 ЦК України, а також не пред`явив нотаріусу докази про постійне проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини за однією адресою, які необхідно згідно зі ст.1268 ЦК України. Також було рекомендовано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.13). Згідно Витягу зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 83553692 від 10.12.2025 року інформація за параметрами запиту, [PERSON] , дата смерті [INFO] в реєстрі відсутня (а.с.14). Відповідно до Витягу зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № витягу 83853774 від 14.01.2026 року, параметри пошуку, [PERSON] , 1951 року народження, інформація в реєстрі відсутня (а.с.30). На час смерті, [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований один за адресою [ADDRESS] , що підтверджується відомостями наданими адміністратором відділу ЦНАП Кам`янецької селищної ради № 03-07/7443 від 05.12.2025 року (а.с.9). Відповідно до положень ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно з ч.1 та ч.2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно з ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивач [PERSON] відповідно до ст.1261 ЦК України являється спадкоємцем за законом. Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як встановлено судом, і це підтверджується дослідженими доказами, [INFO] відкрилася спадщина після смерті [PERSON] . Позивач не може вважатися таким, що прийняв спадщину після смерті [PERSON] оскільки на час смерті останнього не проживав разом з ним за місцем його реєстрації, та у строк визначений статтею 1270 ЦК України (протягом шести місяців) не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином позивач пропустив шестимісячний строк визначений статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини (подачі відповідної заяви нотаріусу) після смерті спадкодавця. Щодо поважності причин пропуску строку суд зазначає наступне. Звертаючись до суду з позовом, позивач як на підставу своїх порушених прав, зазначав, що строк для подання заяви про прийняття ним спадщини пропущений з поважної причини, так як він перебував на амбулаторному лікуванні у сімейного лікаря з 01.06.2025 р. по 14.06.2025 року, про що надав відповідну довідку № 489 видану 05.12.2025 року сімейним лікарем [PERSON] , а тому не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як зазначалося вище, спадщина після смерті [PERSON] відкрилася в день його смерті, а саме [INFO] . Саме з цього часу почався передбачений ст. 1270 ЦК України перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини позивачем, як спадкоємцем за законом. Граничний термін подачі позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини в порядку передбаченому ст. 1269 ЦК України закінчився 12.06.2025 року, а до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини [PERSON] звернувся 10.12.2025 року. Суд враховує пояснення позивача про те, що останній хворів та перебував на лікуванні у період з 01.06.2025 р. по 14.06.2025 року, а тому не міг в цей час звернутися до нотаріальної контори із заявою про заведення спадкової справи після смерті батька, [PERSON] . А тому, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , оскільки через хворобу він лікувався в медичному закладі та не зміг реалізувати своє право щодо подання заяви про прийняття спадщини. Крім того враховуючи, що стороною відповідача визнано позов, останній не заперечував щодо його задоволення, а також поважність пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову про визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини терміном два місяці після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в с-щі Кам`янець Кропивницького району Кіровоградської області. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Також, відповідно положень ч.1 ст. 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні позову. Таким чином, на підставі ст.ст. 141, 142 ЦПК України, враховуючи, що позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 грн, а відповідач до початку розгляду справи по суті позов визнав, в зв`язку з чим його позовні вимоги були задоволенні у повному обсязі, суд вважає, що позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50 відсотків сплаченого ним при подані позову судового збору в сумі 605,60 грн, а решту суми судового збору в розмірі 605,60 грн стягнути з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved