Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-18 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд з позовомдо [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Острозький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання [PERSON] батьком дитини [PERSON] , [INFO] , та внесення відповідних змін до актового запису про народження дитини. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] вказує, що [INFO] під час перебування у цивільному шлюбі з [PERSON] у них народилась спільна дитина [PERSON] . З огляду на те, що вона не перебувала з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, відомості про батька дитини були записані за її вказівкою відповідно до ст.135 СК України та Острозьким районним відділом ДРАЦС було здійснено реєстрацію актового запису про народження дитини. Вказує, що на даний час зв`язку з відповідачем не має та його місцезнаходження їй невідоме. Зазначає, що для забезпечення прав та інтересів їхньої спільної дитини [PERSON] щодо батьківства, розвитку, виховання, матеріального забезпечення вважає, що існують підстави для визнання батьківства [PERSON] . Ухвалою суду від 09.01.2025 року прийнято позовну заяву та відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 25.02.2025 рокуклопотання позивачки [PERSON] про призначення експертизи задоволено та призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено судовим експертам Рівненського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ, у зв`язку з чим провадження у справі було зупинено. Ухвалою суду від 08.05.2025 року провадження у справі поновлено у зв`язку з надходженням до суду 07.05.2025 року повідомлення судового експерта № СЕ-19/118-25/3715-БД від 29.04.2025 р. про неможливість проведення експертизи, у зв`язку з неявкою сторін по справі для відібрання біологічних зразків для дослідження. Позивачка [PERSON] в підготовчому судовому засіданні наполягала на проведенні судової молекулярно-генетичної експертизи та вказала, що з`явилась разом з дитиною до Рівненського НДЕКЦ МВС для проведення експертизи, однак така не була проведена, та повідомлення судового експерта про її неявку не відповідає дійсності. Ухвалою суду від 28.05.2025 року повторно направлено судовим експертам Рівненського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ ухвалу суду від 25.02.2025 року про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи, у зв`язку з чим провадження у справі було зупинено. Ухвалою суду від 27.10.2025 року провадження у справі поновлено у зв`язку з надходженням до суду 22.10.2025 року повідомлення судового експерта № СЕ-19/118-25/11305-БД від 16.10.2025 року про неможливість проведення експертизи, у зв`язку з неявкою відповідача [PERSON] до Рівненського НДЕКЦ МВС для відбору порівняльних зразків. Ухвалою суду від 24.11.2025 року закрито підготовче провадження, задоволено клопотання позивачки про виклик свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Позивачка [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві та просила суд їх задовольнити. При цьому пояснила, що вона з 2014 р. по осінь 2020 р. проживала з відповідачем [PERSON] у цивільному шлюбі, під час якого [INFO] у них народилась донька [PERSON] . Вони разом як сім`я проживали в [ADDRESS] , піклувалися один про одного, мали спільний побут та бюджет, вели спільне господарство. При проведенні державної реєстрації народження дитини відомості про батька дитини були записані з її слів, так як вона з відповідачем не перебувала у зареєстрованому шлюбі. На момент реєстрації народження дитини відповідач був відсутнім, оскільки перебував поза межами України на заробітках, та коли повернувся, то доньці було 3 місяці. Вказала, що під час спільного проживання відповідач [PERSON] приймав участь у вихованні та утриманні дитини, час від часу відводив та забирав доньку із дитячого садочку. Пояснила, що в 2020 році між нею та відповідачем виникли розбіжності та вони розійшлися, після чого їхні фактичні сімейні відносини було припинено. Деякий час відповідач [PERSON] після припинення фактичних шлюбних відносин перераховував їй на банківську картку по 1 000 грн. для доньки, та згодом припинив надавати матеріальне утримання для дитини. Зазначила, що як їй відомо відповідач [PERSON] з 2020 р. перебуває на військовій службі за контрактом в лавах Збройних Сил України, та після осені 2020 р. по даний час він лише тричі приїздив до них навідатися. Востаннє з [PERSON] вона та їхня донька спілкувалися по телефону навесні 2024 року. Вказала, що на даний час місцезнаходження [PERSON] їй не відомо, на зв`язок він не виходить та запевнила, що він є батьком її дитини, що підтверджується, зокрема, фотосвітлинами, які додані до позову та наведені нею обставини можуть бути також підтверджені показами свідків. Зазначила, що донька [PERSON] називала [PERSON] татом, та останній називав [PERSON] донькою. Звернення до суду з вищевказаним позовом пояснила своїм наміром звернутися до відповідача з новим позовом про стягнення аліментів на утримання доньки. Просила позовні вимоги задовольнити тавизнати [PERSON] батьком дитини [PERSON] , [INFO] , та зобов`язати Острозький відділ ДРАЦС у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції внести до актового запису про народження доньки [PERSON] , [INFO] , відомості про [PERSON] як батька [PERSON] , зі зміною прізвища дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином у відповідності до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, а також шляхом розміщення оголошення на сайті Острозького районного суду веб-портал судова влади України http://ost.rv.court.gov.ua/sud1713/. Правом подати до суду відзив на позовну заяву не скористався, заперечень щодо позову до суду не подав, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Згідно абз.2 ч.1 ст.131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 04.02.2025 року відповідач [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] та саме за вказаною адресою направлялися відповідачу судові повістки та інші процесуальні документи. Представник третьої особи - Острозького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання не з`явилася, в поданій до суду заяві просила розгляд справи здійснюватиу її відсутності. Правом подати заперечення проти позову не скористалася. Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Враховуючи те, що відповідач у судові засідання неодноразово не з`явився та в силу того, що судовий розгляд здійснюється впродовж розумного строку, суд за клопотанням позивачки з урахуванням положень ст.ст.280-282 ЦПК України, з метою уникнення безпідставного затягування розгляду справи, вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона проживає в [ADDRESS] та є матір`ю позивачки, і відповідно бабусею [PERSON] . Вказала, що її донька протягом тривалого часу орієнтовно з 2014 року по осінь 2020 року проживала з відповідачем [PERSON] у цивільному шлюбі та під час спільного проживання у них народилась донька [PERSON] . Вказала, що коли народилась онучка [PERSON] вони всі разом проживали у її житловому будинку за вищевказаною адресою. [PERSON] називав [PERSON] своєю донькою, а вона відповідно називала його татом. [PERSON] завжди дбав про доньку, забирав її з дитячого садочка, проводив з нею вільний час. Зазначила, що як їй відомо [PERSON] після 2020 року року уклав контракт та пішов служити до лав Збройних Сил України. Після того як він пішов служити, він декілька разів приїздив в м.Острог та спілкувався з дитиною. На даний час місцезнаходження [PERSON] їй не відомо. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона проживає в [ADDRESS] та є дружиною рідного брата позивачки [PERSON] . Вказала, що братова сестра [PERSON] впродовж періоду часу з 2014 року по 2020 рік проживала у цивільному шлюбі з відповідачем [PERSON] , та під час спільного проживання у них народилась донька [PERSON] . Вказала, що коли народилась [PERSON] вони всі разом проживали у свекрухи вдома. Вона неодноразово приходили до них в гості на свята та вихідні, де вона особисто бачила та чула як [PERSON] називав [PERSON] своєю донькою, а остання відповідно називала його татом. [PERSON] піклувався про доньку, виховував її, гуляв з нею, відводив до садочка. Зазначила, що [PERSON] після 2020 року року уклав контракт та пішов служити до лав Збройних Сил України. Після того як [PERSON] пішов служити, він декілька разів приїздив до доньки, та вона була свідком як вони між собою спілкувалися. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він проживає в [ADDRESS] , та знайомий із [PERSON] та [PERSON] як із сусідами. Вказав, що позивачка [PERSON] та відповідач [PERSON] орієнтовно з 2014 року по 2020 рік проживали у цивільному шлюбі, без його реєстрації, та під час спільного проживання у них народилась донька [PERSON] . Позивачка, відповідач та їх донька проживали у будинку матері позивачки. Запевнив суд, що [PERSON] та [PERSON] і їх донька [PERSON] проживали як одна сім`я та вели спільне господарство. [PERSON] часто прогулювався з донькою, грався з нею, приділяв увагу та піклувався про неї. Пояснив, що, як йому відомо, [PERSON] на даний час служить у лавах Збройних Сил України по контракту. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона проживає в[ADDRESS] та знає позивачку [PERSON] як колегу по роботі, оскільки вони разом працювали у дитячому садочку. Вказала, що їй відомо, що позивачка [PERSON] та відповідач [PERSON] протягом тривалого періоду часу проживали у цивільному шлюбі, та під час спільного проживання у них народилась донька [PERSON] . Вказала, що вона є хресною матір`ю дівчинки. Зазначила, що позивачка, відповідач та їх донька проживали разом в [ADDRESS] в будинку матері позивачки та вели спільне господарство. Свідок пояснила, що вона неодноразово як хресна матір навідувалась до них у гості, де бачила та чула як [PERSON] називав [PERSON] своєю донькою, а дитина називала його татом, вони мали спільний побут та вели спільне господарство. Зазначила, що вона востаннє спілкувалося з [PERSON] в 2020 році, до того як він пішов служити до лав Збройних Сил України. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона проживає в[ADDRESS] та знайома з позивачкою [PERSON] , так як вони є подругами з дитинства. Вказала, що їй відомо, що позивачка [PERSON] та відповідач [PERSON] орієнтовно з 2014 р. до 2020 р. проживали разом у цивільному шлюбі, та під час спільного проживання у них народилась донька [PERSON] . Вказала, що [PERSON] та [PERSON] проживали разом в [ADDRESS] в будинку матері позивачки та вели спільне господарство. Вона навідувалась до них у гості, де бачила як [PERSON] називав [PERSON] своєю донькою, а вона відповідно називала його татом. Заслухавши пояснення позивачки, покази свідків, дослідивши у судовому засіданні матеріали справи та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. З доводів позивачки, показів свідків судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] з 2014 року до осені 2020 року проживали в м.Острозі разом як сім`я без реєстрації шлюбу та вели спільне господарство. Під час спільного проживання у позивачки та відповідача [INFO] народилася донька [PERSON] , батьками якої зазначено [PERSON] та [PERSON] , про що Острозьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Рівненській області зроблено актовий запис №70 від 22 червня 2017 року, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 22.06.2017 року та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження згідно з ч.1 ст.135 СК України № 00018249932 від 22.06.2017 року. Запис про батька дитини було здійснено згідно ч.1 ст.135 СК України зі слів матері [PERSON] , оскільки на момент народження дитини відповідач [PERSON] перебував на заробітках за кордоном, та батьками дитини не було подано до органів ДРАЦСу спільної заяви про батьківство [PERSON] . З доводів позивачки, показів свідків та досліджених доказів судом встановлено, що позивачка [PERSON] та відповідач [PERSON] разом з дитиною [PERSON] після народження останньої всі разом проживали у будинку матері позивачки [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Крім того, як вбачається з наданих позивачкою та досліджених судом фотосвітлин за 2018-2019 роки, на останніх зображено відповідача [PERSON] разом з донькою [PERSON] та позивачкою [PERSON] , а також спільне новорічне фото сторін разом з донькою [PERSON] та батьками позивачки [PERSON] . Біологічне батьківство [PERSON] щодо малолітньої [PERSON] визнає матір дитини, якій достовірно відомо походження своєї доньки, при цьому суд відмічає, що призначена судом генетична експертиза щодо батьківства відносно доньки [PERSON] не проведена, у зв`язку з неявкою відповідача для відібрання порівняльних зразків. У відповідності до вимог ст.ст.76, 77 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно із частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може гуртуватися на припущеннях. Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства. У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі №591/6441/14-ц (провадження №61-6030св18) зазначено, що: «щодо предмету доказування у даній категорії справи, то СК України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved