Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-14 00:00:00

АТ «Акцент-Банк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] у якому просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором від 28.05.2024 б/н в загальному розмірі 10662,63 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 28.05.2024 відповідач звернулась до АТ «А-Банк» з метою отримання банківських послуг та підписав Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». У той же день відповідачем підписано заяву про встановлення кредитного ліміту та заяву про відкриття поточного рахунку, на підставі яких їй відкрито поточний рахунок та встановлено кредитний ліміт на поточний рахунок. Відповідач користувалася кредитним лімітом, але не повернула своєчасно грошові кошти для погашення кредитного зобов`язання, тому станом на 24.10.2025 виникла заборгованість у розмірі 10662,63 грн, з яких: 5119,50 грн заборгованість за кредитом; 4493,13 грн. заборгованість за відсотками та 1050,00 грн. пеня, яку банк просить стягнути. Ухвалою від 03.11.2025 судом відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. [PERSON] відзиву на позов не подала. Копія ухвали про відкриття провадження була направлена відповідачу за адресою реєстрації місця її проживання. Поштове відправлення вручено адресату 07.11.2025 (а.с. 49). Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини та оцінивши надані докази в їх сукупності, суд зазначає наступне. 28.05.2024 [PERSON] звернулась до АТ «А-Банк» де підписала Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» у якій, серед іншого, засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем (дані відкритого ключа відображено у заяві), який буде використовуватись для вчинення правочинів та платіжних операцій (а.с. 7). Також відповідач підписала заяву про відкриття поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 28.05.2024 відповідно до якої просила відкрити рахунок [NUMBER] та встановити кредитний ліміт (а.с. 8-9). Згідно з випискою по картці, [PERSON] користувалася кредитними коштами в межах суми кредитного ліміту (а.с. 12-13). Згідно з наданим позивачем розрахунком, станом на 24.10.2025 заборгованість [PERSON] за кредитним договором від 28.05.2024 становить 10662,63 грн., яка складається з: заборгованості за кредитом 5119,50 грн.; заборгованості по відсоткам 4493,13 грн. та пені 1050,00 грн. (а.с. 14). Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За ч. 1 ст. 638 ЦК України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст. 1049 цього Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Оскільки сума отриманого кредиту у добровільному порядку повернута не була, доказів повного або часткового погашення заборгованості відповідачем не надано, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором від 28.05.2024 б/н. Щодо розміру заборгованості, яка підлягає стягненню з відповідача, суд зазначає наступне. Так, АТ «Акцент-Банк» просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором від 28.05.2024 б/н в загальному розмірі 10662,63 грн., в тому числі заборгованість за кредитом 5119,50 грн.; заборгованості по відсоткам 4493,13 грн. та 1050,00 грн. пені. Суд зазначає, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 на усій території України оголошено воєнний стан (Указ затверджено Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ), який триває дотепер. Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15.03.2022 № 2120-IX, який набрав чинності 17.03.2022, розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктом 18. Відповідно до указаного пункту, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.06.2021 у справі № 334/3161/17 вказала на те, що невідповідність окремих положень спеціального закону положенням Кодексу не може бути усунена шляхом застосування правила, за яким з прийняттям нового нормативно-правового акта автоматично призупиняє дію акт (його окремі положення), який був чинним у часі раніше. Оскільки Кодекс є основним актом цивільного законодавства, то будь-які зміни у регулюванні однопредметних правовідносин можуть відбуватися лише з одночасним внесенням змін до нього відповідно до порядку, встановленого абзацом третім частини другої статті 4 Кодексу на суб`єкта законодавчої ініціативи, що подає до Верховної Ради проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж ЦК України, покладено обов`язок одночасно подати до Верховної Ради проект закону про внесення змін до ЦК України, які мають розглядатися одночасно. Зазначення у ЦК України про необхідність прийняття інших законів відповідно до цього Кодексу є достатньою підставою вважати, що норма ЦК України превалює над однопредметною нормою іншого нормативно-правового акта, який має юридичну силу закону України. У даному випадку суд не застосовує положення пункту 6 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування», в редакції закону від 22.11.2023 № 3498-IX, оскільки правило п. 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України, який передбачає списання неустойки у період дії воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення, нарахованих включно з 24.02.2022, превалює над однопредметною нормою пункту 6 в частині відповідальності за прострочення. Тобто в силу закону позичальник звільняється від обов`язку сплати штрафу за прострочення грошового зобов`язання включно з 24.02.2022. Такі платежі підлягають списанню позикодавцем. Враховуючи викладене вище, позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» підлягають частковому задоволенню, а з [PERSON] слід стягнути заборгованість в загальному розмірі 9612,63 грн., в тому числі 5119,50 грн. тіла кредиту та 4493,13 грн. заборгованості по відсоткам. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача, на користь на користь АТ «Акцент-Банк», підлягають стягненню судові витрати у виді судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 2183,85 грн.

Outcome: partial