Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зміну адреси об`єкту нерухомого майна у зв`язку з прийняттям спадщини. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після її смерті [PERSON] успадкувала земельну ділянку, кадастровий номер 8000000000:90:222:0010, цільове призначення - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва, площею 0,1000 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] . 09 липня 2025 року приватний нотаріус КМНО Герасименко Н.М. видала позивачу свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку, кадастровий номер 8000000000:90:222:0010, цільове призначення - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва, площею 0,1000 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] . При цьому, приватним нотаріусом КМНО Герасименко Н.М. було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом на домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , оскільки перед видачею свідоцтва про право власності на спадщину було здійснено пошуки в ДРРП за всіма встановленими законодавством ідентифікаторами пошуку, і встановлено, що в Реєстрі прав власності на нерухоме майно є запис про вже зареєстроване право власності на нерухоме майно, а саме на житловий будинок за вищевказаною адресою не за померлою [PERSON] , а за іншими громадянами. Так, позивач звернулася до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з запитом щодо присвоєння поштової адреси житловому будинку садибного типу літ. «А», в зв`язку з подвоєнням поштової адреси в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відмовив у коригуванні адреси з посиланням на подання неповного пакета документів, а саме: відсутня заява власника закінченого будівництвом об`єкта про зміну адреси із зазначенням прізвища, імені , по-батькові власника. В зв`язку з неможливістю вирішення питання про зміну адреси об`єкту нерухомого майна в позасудовому порядку, оскільки власник житлового будинку померла, тому позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому просила змінити адресу житлового будинку садибного типу, розташованого на земельній ділянці площею 0,1000 га, кадастровий номер 8000000000:90:222:0010, за адресою [ADDRESS] , який належав на праві приватної власності [PERSON] , [INFO] , уродженці с. Вороньків, Бориспільського району, Київської області, померлої [INFO] в м. Києві, на підставі свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння від 20.12.1991 року, виданого виконавчим комітетом Харківської районної ради народних депутатів трудящихся м. Києва, з адреси: [ADDRESS] на адресу: [ADDRESS] . Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29 жовтня 2025 року дану справу прийнято до свого провадження та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 27 листопада 2025 року дану справу призначено до розгляду по суті, закривши підготовче засідання. В судовому засіданні представник позивача просив суд позовні вимоги задовольнити повністю, з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні просила суд відмовити у задоволенні позову з підстав викладених у письмових поясненнях (заяві). Суд, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO] помер матір [PERSON] - [PERSON] . [PERSON] звернулася до Приватного нотаріуса КМНО Герасименко Н.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Приватним нотаріусом КМНО Герасименко Н.М. заведено спадкову справу №4/25 щодо майна померлої [PERSON] . До складу спадкового майна належить 1 земельна ділянка, кадастровий номер 8000000000:90:222:0010, цільове призначення - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва, площею 0,1000 га, та домоволодіння, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , які належать спадкодавцю на підставі рішення Київської міської ради від 08.06.200 року №150-2/871, зареєстрованого у Київському міському управлінні земельних ресурсів в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №90-2-07526 та на підставі свідоцтва про право на особисту власність на домоволодіння за адресою: [ADDRESS] від 20.12.1991 року, виданого Держадміністрацією Харківського району м. Києва на підставі рішення виконкому Харківської ради народних депутатів №439 від 12.08.1991 року, зареєстрованого в Київському бюро технічної інвентаризації на правах особистої власності, записане в книзі реєстрації №35577 31 травня 1992 року. 09 липня 2025 року приватний нотаріус КМНО Герасименко Н.М. видала позивачу свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку, кадастровий номер 8000000000:90:222:0010, цільове призначення - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва, площею 0,1000 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] . При цьому, приватним нотаріусом КМНО Герасименко Н.М. було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом на домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , оскільки перед видачею свідоцтва про право власності на спадщину було здійснено пошуки в ДРРП за всіма встановленими законодавством ідентифікаторами пошуку, і встановлено, що в Реєстрі прав власності на нерухоме майно є запис про вже зареєстроване право власності на нерухоме майно, а саме на житловий будинок за вищевказаною адресою не за померлою [PERSON] , а за іншими громадянами. Позивач звернулася до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з запитом щодо присвоєння поштової адреси житловому будинку садибного типу літ. «А», в зв`язку з подвоєнням поштової адреси в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відмовив позивачу у коригуванні адреси з посиланням на подання неповного пакета документів, а саме: відсутня заява власника закінченого будівництвом об`єкта про зміну адреси із зазначенням прізвища, імені , по-батькові власника. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України: цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Статтею 317 ЦК України визначено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном . На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно зі ст. 318 ЦК України суб`єктами права власності є Український народ та інші учасники цивільних відносин, визначені статтею 2 цього Кодексу. Усі суб`єкти права власності є рівними перед законом. Відповідно до ст. 139 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Держава не втручається у здійснення власником права власності. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Особливості здійснення права власності на культурні цінності встановлюються законом. Частинами 1, 2 ст. 386 ЦК України визначено, що: держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності; власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Пунктом 23 Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №690 від 07 липня 2021 року, в редакції від 16 червня 2023 року, визначено, що для нумерування об`єктів використовуються арабські цифри. Номер об`єкта може також містити літеру. Літера використовується у разі, коли відсутня можливість забезпечити послідовну нумерацію будівель, розташованих вздовж вулиці, відповідно до пункту 25 цього Порядку (наприклад, у разі будівництва двох чи більше будівель замість однієї, поділу будівель на дві чи більше блоковані). Також може використовуватися літера для будівель, що розташовані (або будуються) посеред кварталу та не мають фасаду, що виходить на вулицю. У такому разі номер найближчої житлової будівлі (для інших житлових) або споруди (для інших споруд), яка має фасад, який виходить на вулицю, отримує літеру "А", а будівля чи будівлі (споруда чи споруди) відповідно отримують інші літери. Для нумерації об`єктів використовуються великі літери українського алфавіту в такій послідовності: "А", "Б", "В", "Г", "Д", "Е", "Ж", "И", "К", "Л", "М", "Н", "П", "Р", "С", "Т", "У", "Ф", "Х", "Ц", "Ч", "Ш", "Ю", "Я". Літера зазначається після номера через дефіс. Відповідно до п.10 Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна у разі виявлення дублювання номерів окремих частин об`єкта зміна (коригування) адреси здійснюється на підставі рішення суду, крім випадку, визначеного абзацом другим цього пункту. У відповідності до п. 50 Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна здійснюється: у випадку виявлення невідповідності адреси фактичному розташуванню об`єкта; у випадку виявлення дублювання адрес існуючих об`єктів державної або комунальної власності; у випадку подвоєння адрес внаслідок об`єднання населених пунктів; у випадках, визначених пунктами 9, 10 та 41 цього Порядку; у випадках, встановлених законодавством та цим Порядком. Згідно з п. 52 Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності та не підпадають під випадки, зазначені у пункті 50 цього Порядку, зміна, коригування адреси здійснюються на підставі рішення суду. Судом встановлено, що домоволодіння за адресою:[ADDRESS] , належало [PERSON] на підставівиданого Держадміністрацією Харківського району м. Києва на підставі рішення виконкому Харківської ради народних депутатів №439 від 12.08.1991 року, зареєстрованого в Київському бюро технічної інвентаризації на правах особистої власності, записане в книзі реєстрації №35577 31 травня 1992 року. Як встановлено судом, за адресою [ADDRESS] , було зареєстровано інший житловий будинок, тобто існує два різних будинки різної площі, на різних земельних ділянках, власниками яких є різні особи, яким присвоєно однакові адреси. Так, домоволодіння за адресою:[ADDRESS] , належить [PERSON] , розташовано на земельній ділянці, кадастровий номер 8000000000:90:222:0010, цільове призначення - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва, площею 0,1000 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до вказаних обставин справи за адресою: [ADDRESS] , було зареєстровано інший житловий будинок, тобто існує два різних будинки, різною площею, на різних земельних ділянках власниками яких є різні особи, яким присвоєно однакові адреси- номери будинку: [ADDRESS] , при цьому власник житлового будинку, про зміну адреси звернутись не можу, оскільки [INFO] померла. Таким чином судом встановлено, що є достатні підстави для зміни адреси житлового будинку садибного типу, розташованого на земельній ділянці площею 0,1000 га, кадастровий номер 8000000000:90:222:0010, за адресою [ADDRESS] , який належав на праві приватної власності [PERSON] , померлої [INFO] в м. Києві, на підставі свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння від 20.12.1991 року, виданого виконавчим комітетом Харківської районної ради народних депутатів трудящихся м. Києва, з адреси: [ADDRESS] на адресу: [ADDRESS] . За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів,

Outcome: approved