Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-12 00:00:00

У липні 2025 року [PERSON] (далі позивач, [PERSON] ), в інтересах якого діє представник адвокат Пінчук Ю. В., звернувся до суду із зазначеною позовною заявою, у якій просив визначити йому додатковий строк 2 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла його рідна сестра [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з 1/5 частки квартири за адресою: [ADDRESS] . Позивач є єдиним родичем та спадкоємцем після померлої сестри [PERSON] . Дочка [PERSON] [PERSON] померла [INFO] . Позивач звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Мушинського О. Ю. із заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину на частку квартири [ADDRESS] . Постановою нотаріуса Прокопчуку Ю. В. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском останнім строку для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що на момент смерті померла [PERSON] та [PERSON] були зареєстровані за різними адресами. У січні 2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Мірошкіної Я. В., де йому стало відомо, що при його зверненні до нотаріуса у серпні 2022 року спадкова справа фактично не була заведена та [PERSON] вважається таким, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. На думку позивача, він вчинив усі належні для своєчасного прийняття спадщини дії та був безумовно впевнений, що вчасно і правильно виконав всі дії щодо прийняття спадщини. Вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є вагомими, у зв`язку з чим просить задовольнити позовну заяву та визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою від 28 липня 2025 року Автозаводський районний суд міста Кременчука прийняв позовну заяву, відкрив провадження та призначив підготовче засідання, яке ухвалою від 23 жовтня 2025 року закрив і призначив до розгляду по суті. Позивач у судове засідання не з`явився, його представник адвокат Пінчук Ю. В. звернулася до суду з клопотанням про розгляд справи без її та позивача участі, позов підтримала та просила задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного документу в кабінет користувача підсистеми «Електронний суд». Третя особа звернулася до суду з заявою про розгляд справи без її участі. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем,у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Суд установив, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми). [PERSON] є рідним братом [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про їх народження. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] . Співвласниками зазначеної квартири є [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим повторно 08 вересня 2021 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), [PERSON] та [PERSON] , які також є померлими, що підтверджується відповідями Автозаводської районної адміністрації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області № 16057/01-27, № 16058/01-27 від 23 грудня 2025 року. Як убачається з матеріалів спадкової справи, із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] звертався [PERSON] , однак нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з відсутністю рішення суду, яке набрало законної сили, про встановлення факту проживання однією сім`єю з [PERSON] не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, та не подано документів про належність останній квартири [ADDRESS] . Окрім того, постановою від 01 лютого 2023 року приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Мушинський О. Ю. відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно [PERSON] у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. При цьому, приватний нотаріус встановив, що [PERSON] у встановлений законодавством шестимісячний строк з часу відкриття спадщини (або десятимісячний строк, встановлений Постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану») заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не подавав, не був зареєстрований разом із померлою за однією адресою на день її смерті, а отже пропустив строк для прийняття спадщини. Інших спадкоємців [PERSON] не мала. До матеріалів справи позивач долучив копію повідомлення № 69/02-14 від 23 жовтня 2025 року приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Мірошкіної Яни Володимирівни, з якого вбачається, що 18 серпня 2022 року [PERSON] звернувся до неї щодо подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , яка на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Надавши документи, необхідні для складання заяви про прийняття спадщини та оплативши цю послугу, у призначений нотаріусом час для її підписання та заведення спадкової справи [PERSON] не з`явився. Згідно з частинами першою, другою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними. Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року, у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16,від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22, від 20 березня 2024 року у справі № 545/1231/23. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, враховуючи обставини, на які посилався позивач та загальновідомі обставини, зокрема, запровадження в Україні воєнного стану 24 лютого 2022 року, суд дійшов висновку, що причини, вказані [PERSON] , є тими непереборними обставинами, які перешкоджали йому протягом шести місяців з часу відкриття спадщини звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Окрім того, суд враховує факт вчасного первинного звернення 18 серпня 2022 року до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Мірошкіної Яни Володимирівни із заявою про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Також суд не може залишити поза увагою і те, що встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , припав на повномасштабну військову агресію росії проти України, черговий етап якої розпочався 24 лютого 2022 року. При цьому суд виходить із принципу «пропорційності», пов`язаного із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначене узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц, від 01 червня 2020 року у справі № 185/777/17, від 20 березня 2024 року у справі № 545/1231/23 Ураховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд вбачає наявність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його сестри [PERSON] , строком у два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved