Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-13 00:00:00

16 вересня 2025 року представник позивача [PERSON] адвокат Кобилинський Андрій Олексійович звернувся до Луцького міськрайонного суду Волинської області з позовною заявою до [PERSON] , треті особи - Акціонерне товариство комерційний банк " Приват банк", Акціонерне товариство "Ідея Банк" про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на спадкове майно. Позовні вимоги обгрунтовує тим, що [INFO] померла [PERSON] . Спадкоємцями після його смерті є її син [PERSON] та чоловік [PERSON] , які прийняли спадщину шляхом спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належну їй квартиру [ADDRESS] . Однак, оформити свої спадкові права він не має можливості, оскільки існують розбіжності в написанні прізвища, зокрема в свідоцтві про народження позивача вказано « [PERSON] », а також в повному витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб чоловіком вказаний [PERSON] , а дружиною [PERSON] . Звернувшись до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, йому як спадкоємцю було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Враховуючи викладене, просить встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , яка померла [INFO] , є матір`ю [PERSON] , а також визнати за позивачем [PERSON] право власності на спадкове майно, що залишилось після смерті [PERSON] , а саме на частку квартири [ADDRESS] . Ухвалою судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 19 вересня 2025 року відкрито загальне позовне провадження у справі з проведенням підготовчого засідання. 21 жовтня 2025 року від відповідача [PERSON] надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] , треті особи - Акціонерне товариство комерційний банк " Приват банк", Акціонерне товариство "Ідея Банк" про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на спадкове майно. В зустрічній позовній заяві [PERSON] просить встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , яка померла [INFO] , є дружиною [PERSON] , а також визнати за [PERSON] право власності на спадкове майно, що залишилось після смерті [PERSON] , а саме на частку квартири [ADDRESS] . Ухвалою Луцького міськрайонного суду від 21 жовтня 2025 року прийнято зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , треті особи - Акціонерне товариство комерційний банк " Приват банк", Акціонерне товариство "Ідея Банк" про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на спадкове майно до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи - Акціонерне товариство комерційний банк " Приват банк", Акціонерне товариство "Ідея Банк" про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на спадкове майнота об`єднано дані позовні вимоги в одне провадження. Від представника позивача [PERSON] адвоката Кобилинського А.В. надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги за первісним позовом підтримують, просить їх задовольнити, не заперечує щодо задоволення зустрічного позову. Від представника відповідача [PERSON] - адвоката Грибан Ж.В. надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги за первісним позовом визнає, позовні вимоги за зустріним позовом просить задовольнити. Представники третіх осіб - Акціонерного товариства комерційний банк " Приват банк", Акціонерного товариства "Ідея Банк" в судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи. Дослідивши та оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги за первісним позовом та зустрічними позовами підлягають до задоволення. Встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] ). Також встановлено, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належну їй на праві власності квартиру [ADDRESS] . Належність спадкодавцю вказаного нерухомого майна підтверджується інформацією наданою КП «Волиньпроект» Волинської обласної ради, копією свідоцтва про спадщину за законом від 4 січня 1999 року, копією технічного паспорта на квартиру. Також встановлено, що оформити свої спадкові права позивач [PERSON] , а також відповідач [PERSON] , не мають можливості у зв`язку з розбіжностями в написанні прізвища спадкодавця в документах що підтверджують родинні стосунки? а саме « [PERSON] », замість « [PERSON] ». Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Аналіз даних норм дає підстави для висновку, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: 1) факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них повинні залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; 2) встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право; 3) заявник не має іншої можливості одержати або відновити документ, що засвідчує факт, що має юридичне значення; 4) чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів. Згідно з абз. 2 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України за № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Положеннями ст. 80, 81 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Відповідно до копії свідоцтва про народження позивача [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] , відомості про батька вказано - « [PERSON] », відомості про матір - « [PERSON] ». Згідно з копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , 6 липня 1989 року укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Факт, про встановлення якого просять сторони, мають для них юридичне значення, оскільки надає правові підстави для реалізації спадкових прав. Зокрема, встановлено, що Першою Луцькою державною нотаріальною конторою Волинської області 26 травня 2014 року було заведено спадкову справу № 124/2014 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В ході судового розгляду було встановлено факт наявності родинних відносин між [PERSON] , який народився [INFO] , та [PERSON] , яка померла [INFO] , як сином та матір`ю, а також встановлено, що [PERSON] , яка померла [INFO] , є дружиною [PERSON] , [INFO] . Дані обставини підтверджуються дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами. Відповідно до приписів ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною першою статті 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки. Згідно з частиною першою статті 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до змісту ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ст.1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Згідно із статтею 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Судом встановлено, що спадкоємцями першої черги, які прийняли спадщину у встановленому законом порядку після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , є її чоловік [PERSON] , та син [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Першої Луцької державної нотаріальної контори Ковальчук Т.Б. від 31 липня 2025 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки відсутні документи, які підтверджують факт родинних відносин та склад спадкоємців. Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ст. 16 Цивільного кодексу України одним зі способів захисту цивільних прав та обов`язків є визнання права. Відповідно ст. 392 ЦК України, власник може пред`явити позов про визнання за ним права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Отже, згідно ст.ст. 1217, 1233-1236 ЦК України позивачі за первісним та зустрічним позовами є спадкоємцями за законом і бажають оформити право власності на спадкове майно. Оскільки нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні, а право позивачів підлягає захисту шляхом визнання за ними права власності в порядку спадкування. З врахуванням викладеного, а також вимог ст. 1267 ЦК України, яка визначає рівність часток кожного із спадкоємців за законом, суд приходить до висновку, що за спадкоємцями після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , слід визнати право власності на спадкове майно - квартиру [ADDRESS] , по частині кожному. Відтак, проаналізувавши зібрані та досліджені по справі докази, суд прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог за первісним та зустрічними позовами.

Outcome: approved