Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-13 00:00:00

Представник позивачки [PERSON] адвокат Лесик С.І. звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яким вказав, що [INFO] помер чоловік позивачки [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина за законом на належне йому майно. Спадщина складається із квартири [ADDRESS] . Окрім позивача, є ще інший спадкоємець а саме син покійного [PERSON] , який є відповідачем у справі. Зазначає, що позивачка не звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка до нотаріальної контори у встановлений законом шестимісячний строк, тому, що не знала, що йому на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] . Лише у вересні 2025 року, прибираючи у квартирі [ADDRESS] , вона віднайшла папку з належними покійному чоловікові документами. Серед документів вона віднайшла правовстановлюючі документи на майно, належне покійному чоловікові. 30 жовтня 2025 року, маючи намір оформити спадщину після смерті чоловіка, позивачка звернувся до приватного нотаріуса Володимирського районного нотаріального округу Гордійчука Б.Б. Однак через те, що шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця, який передбачений законодавством для звернення з відповідною заявою до нотаріальної контори, на цей час уже минув, нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину після смерті чоловіка. У зв`язку із вищевказаним позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, тож її представник Лесик С.І. просив суд визначити для неї додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] . Представник позивачки адвокат Лесик С.І. у підготовче судове засідання не з`явився, надав суду заяву, якою просив проводити розгляд справи без його участі, заявлені вимоги підтримав та просив позов задоволити. Відповідач [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явився, надав суду заяву, якою розгляд справи просив проводити за його відсутності та не заперечував проти задоволення позову. Під час розгляду справи судом вирішено процесуальні питання: 17 грудня 2025 року у вказаній справі відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом за відсутності учасників справи, які беруть участь у справі, не здійснюється. Перевіривши матеріали справи, з урахуванням безумовного визнання позову, суд, з рахуванням вимог ст. 200 ЦПК України, вважає, що позов підлягає до задоволення повністю і рішення у справі можливо ухвалити на стадії підготовчого розгляду справи. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини: Зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 14 травня 2007 року виконкомом Сокиричівської сільської ради Ківерцівського району Волинської області, вбачається, що [PERSON] помер [INFO] . З копії свідоцтва про право власності на житло вбачається, що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та членам його сім`ї: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або законом. Згідно вимог ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Зі свідоцтва про укладення шлюбу [NUMBER] вбачається, що [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 28 грудня 1979 року. Отже, позивач має право на спадкування майна, яке залишилося після смерті її чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] . Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до положеньст. 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] розпочався в день відкриття спадщини [INFO] та закінчився відповідно 11 листопада 2007 року. У визначений законом строк позивач не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , мотивуючи це тим, що не знала, що йому на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] . Лише у вересні 2025 року, прибираючи у цій квартирі, вона віднайшла папку з належними покійному чоловікові документами. Серед документів вона віднайшла правовстановлюючі документи на належне йому майно. Вирішуючи питання щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після померлого чоловіка, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Підсумовуючи вищевикладене, дослідивши матеріали справи, зважаючи на те, що на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого для її прийняття, [PERSON] не могла у встановлений законодавством строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка, оскільки їй не було відомо про наявність спадкового майна у [PERSON] , суд дійшов висновку, що причина пропуску позивачем строку на прийняття спадщини є поважною. З огляду на те, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, остання не може захистити своє право, а відповідач проти задоволення позову не заперечує, тож суд дійшов висновку про необхідність визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка. На підставі викладеного,

Outcome: approved