Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-18 00:00:00

Позивач, [PERSON] , через представника адвоката Ямполець Ірину Сергіївну, звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: [PERSON] , [PERSON] , Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк Інна Сергіївна, в якому просить встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті чоловіка [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , терміном 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позову вказує, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/2 частка у праві спільної сумісної власності на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Згідно свідоцтва про право власності на житло від 25.08.1993 року квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності: [PERSON] , померлому [INFO] , та [PERSON] (бабусі померлого, яка в свою чергу померла [INFO] ). Після смерті [PERSON] право власності на 1/2 частину однокімнатної, ізольованої квартири, яка знаходиться в [ADDRESS] , перейшло до її доньки - [PERSON] (Третьої особи по справі, яка є матір`ю померлого [INFO] [PERSON] ). Згідно ст. 1261 ЦК України позивач є спадкоємицею першої черги спадкування за законом після смерті чоловіка - [PERSON] . Інші спадкоємці першої черги, які б могли звертатись за спадкуванням за законом, передбачених ст. 1261 ЦК України, є син позивачки та померлого [PERSON] - [PERSON] (Третя особа) та мати померлого [PERSON] [PERSON] (Третя особа). Після введення воєнного стану, з 24.02.2022 року [PERSON] фактично знаходиться в евакуації з міста Харкова у селі Хухра, Сумської області, довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи оформила 18.04.2022 року. Окрім того, Позивачка вимушена була знаходитись в евакуації разом зі своєю хворою матір`ю [PERSON] , яка є інвалідом другої групи, вказане підтверджується копією довідки до акта огляду медико-соціальної експертної комісії серія 12 ААВ №274247 та довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи - [PERSON] №5911-7000828425 від 18.04.2022 року. Мати позивачки потребує постійного догляду. Вказує, що неможливість вчасно звернутися до нотаріуса для оформлення необхідних документів була спричинена об`єктивними причинами, пов`язаними з перебуванням заявниці за межами міста Харкова, де відкрилась спадщина, неможливістю залишити хвору матір, відсутність можливості звернутися за оформленням спадщини у зв`язку з постійними обстрілами, загрозою життю, неможливістю доступу до послуг нотаріату. Внаслідок відкритої збройної агресії нотаріуси та нотаріальні контори не працювали у штатному режимі, прийом громадян був обмежений. У подальшому 30 вересня 2025 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк Інни Сергіївни для оформлення спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] . Проте, отримала від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк Інни Сергіївни Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії вих. №309/02-31 від 30.09.2025 року, яку нотаріус обґрунтовує пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини і зазначає, що цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. Вважає, що обставини пропущення строку є поважними та підтверджуються належними доказами. Ухвалою суду від 30.10.2025 прийнято справу до провадження за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Надано відповідачу строк для надання відзиву на позов. Відповідач письмовий відзив на позовну заяву не надав. Ухвалою суду від 18.12.2025 закрито підготовче провадження по цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Сторони у судове засідання не прибули. Представник позивача адвокат Ямполець І.С., надала до суду заяву, в якій просить провести розгляд справи без її участі та задовольнити позовні вимоги. Представник відповідача у судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у визначеному законом порядку, причин неявки суду не повідомив. Треті особи [PERSON] та [PERSON] надали до суду заяви, в яких просили провести розгляд справи без їх участі, позовні вимоги просили задовольнити. Третя особа, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк І.С. у судове засідання прибула, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена у визначеному законом порядку, причин неявки суду не повідомила. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивачка, [PERSON] , [INFO] , є дружиною [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наданою позивачем копією свідоцтва про одруження (а.с. 10, зворот). У шлюбі у [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , народився син [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наданою позивачем копією свідоцтва про народження (а.с. 14). [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть (а.с. 10). Тобто позивачка є спадкоємцем першої черги померлого [PERSON] . Інші спадкоємці першої черги, які б могли звертатись за спадкуванням за законом, передбачених ст. 1261 ЦК України, є [PERSON] (син) та [PERSON] (мати померлого), проте не звернулися у визначений строк із заявами про прийняття спадщини, що підтверджується інформацією вказаної нотаріусом у постанові про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 30.09.2025 року (а.с. 12-13). 30.09.2025 року позивачка звернулась до приватного нотаріусу ХМНО Решетняк І.С. із заявою, в якій просила оформити спадкові права та видати Свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , [INFO] . Приватним нотаріусом ХМНО Решетняк І.С. на підставі заяви позивача 30.09.2025 року було заведено спадкову справу (номер у спадковому реєстрі 74664848, номер у нотаріуса 42/2025). Постановою приватного нотаріуса ХМНО Решетняк І.С. №309/02-31 від 30.09.2025 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 (одну другу) частку в праві спільної часткової власності на квартиру [ADDRESS] , що належала [PERSON] , який помер [INFO] , у зв`язку із тим, що вона на час відкриття спадщини не проживала постійно зі спадкодавцем та не подала заяву про прийняття спадщини після смерті чоловіка до нотаріальної контори протягом строку, встановленого для прийняття спадщини (а.с. 12-13). Враховуючи викладене, позивач звернулася до суду із цим позовом, в якому просить встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Перевіряючи обґрунтованість заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про наступне. На підставі вимог статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. 1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст. ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Положеннями ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Як роз`яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. Якщо ж у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні. Зазначене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 16 листопада 2020 року у справі №554/5866/18 (провадження № 61-5198св19). Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)). Згідно ст.ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Загальновідомим є факт, що Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року на території України з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб, введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та триває на час розгляду позовної заяви. Згідно наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією», Харківська територіальна громада входить до Переліку територій можливих бойових дій. З дня запровадження воєнного стану місто Харків піддавалось і на теперішній час піддається постійним ракетним, артилерійським та авіаційним обстрілам, деякий час нотаріальні контори на території міста Харкова не працювали або працювали в обмеженому режимі. Через безпосередню близкість до території Харківської області, де ведуться активні бойові дії та територій області, тимчасово окупованих Російською Федерацією, в місті Харкові постійно оголошуються сигнали «Повітряна тривога» та «Ракетна небезпека». З метою забезпечення безпеки та збереження життя громадян, нотаріальні контори, як і інші організації та установи міста, під час оголошення сигналів «Повітряна тривога» та «Ракетна небезпека» зупиняють свою роботу, їх працівники переміщуються до безпечних приміщень (укриття, сховище, підвал тощо). Як зазначає у позовній заяві представник позивача, після введення воєнного стану, з 24.02.2022 року [PERSON] фактично знаходиться в евакуації з міста Харкова у селі Хухра, Сумської області, довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи оформила 18.04.2022 року. Окрім того, Позивачка вимушена була знаходитись в евакуації разом зі своєю хворою матір`ю [PERSON] , яка є інвалідом другої групи, вказане підтверджується копією довідки до акта огляду медико-соціальної експертної комісії серія 12 ААВ №274247 та довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи - [PERSON] №5911-7000828425 від 18.04.2022 року. Вказує, що неможливість вчасно звернутися до нотаріуса для оформлення необхідних документів була спричинена об`єктивними причинами, пов`язаними з перебуванням заявниці за межами міста Харкова, де відкрилась спадщина, неможливістю залишити хвору матір, відсутність можливості звернутися за оформленням спадщини у зв`язку з постійними обстрілами, загрозою життю, неможливістю доступу до послуг нотаріату. Внаслідок відкритої збройної агресії нотаріуси та нотаріальні контори не працювали у штатному режимі, прийом громадян був обмежений. З огляду на викладене, об`єктивними обставинами поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини в даному випадку суд визнає: впровадження воєнного стану на території Україні, небезпека збройної агресії, знаходження позивача разом зі своєю матір`ю [PERSON] , яка є особою з інвалідністю ІІ групи, особливості роботи нотаріусів під час воєнного стану та на території зони бойових дій, поблизу лінії фронту (м. Харків). Вказані обставини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини, тому суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання додаткового строку для прийняття спадщини. Суд враховує, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. З урахуванням введеного в Україні воєнного стану, у позивачки виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання такої заяви. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки позивач надав належні та допустимі докази поважності пропущеного строку для прийняття спадщини. Оскільки позивач пропустив строк для прийняття спадщини після смерті чоловіка з поважних причин, в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

Outcome: approved