Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-11 00:00:00

Представник позивача звернулася до суду з вказаною позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, у якій просила стягнути з відповідача заподіяну державі шкоду в розмірі 950,00 гривень та стягнути з відповідача на користь держави судовий збір. Позовні вимоги обґрунтував тим, що державним інспектором з охорони навколишнього природнього середовища Південного округу (Запорізька та Херсонська області) встановлено, що 01.11.2024 [PERSON] порушено вимоги ст. 16 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» тим, що він за адресою: пр. Кирила та Мефодія, 28 в м. Херсоні, здійснено пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту дерево породи клен діаметром 14 сантиметрів та дерева породи вишня (діаметр дерева 18 см), до ступеня припинення роста дерева породи вільха (діаметр дерева 19 см). Відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення від 01.11.2024 року №008361 за ст. 153 КУпАП. Державним інспектором з охорони навколишнього середовища Південного округу розглянуто протокол про адміністративне правопорушення та встановлено, що [PERSON] вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачено статтею 153 КУпАП та ч. 3 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», про що винесено постанову про накладення адміністративного стягнення від 04.11.2024 року №06-04/2-09, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170,00гривень. Згідно розрахунку №1355-06/2-12 шкода, заподіяна [PERSON] внаслідок пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту дерево породи клен діаметром 14 сантиметрів та дерева породи вишня (діаметр дерева 18 см), до ступеня припинення роста дерева породи вільха (діаметр дерева 19 см) складає 950,00гривень. Оскільки вчиненим правопорушенням було заподіяно шкоду державі та питання про відшкодування збитків не було вирішене, позивач звернувся до суду з зазначеним позовом. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21.04.2025 року відкрито провадження у справі та розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, заперечень проти заочного розгляду справи не надійшло. У судове засідання відповідач повторно не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, процесуальним правом надати відзив на позов або письмові пояснення по суті предмету спору не скористався. Документів, що підтверджують поважність причин його відсутності суду не надано. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надійшло. За таких обставин, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутність сторін, враховуючи згоду представника позивача на заочний розгляд справи, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. ст.280, 281 ЦПК України. У відповідності до вимог ч. 2ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південного округу (Запорізька та Херсонська області) складено протокол №008361 від 01.11.2024 року про адміністративне правопорушення відносно відповідача [PERSON] , в якому зазначено, що 01.11.2024 року о 15:20 годині, [PERSON] , порушив правила утримання зелених насаджень в населених Пунктах України, а саме: знаходився за адресою: [ADDRESS] , здійснив видалення та обрізку зелених насаджень. З вказаним протоколом [PERSON] , ознайомлений, про що міститься його особистий підпис у протоколі. 04.11.2024 року постановою Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) №06-04/2-09 на [PERSON] накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 грн. У відповідності до розрахунку розміру шкоди, заподіяної державі незаконного пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту дерево породи клен діаметром 14 сантиметрів та дерева породи вишня (діаметр дерева 18 см), до ступеня припинення роста дерева породи вільха (діаметр дерева 19 см) складає 950,00 гривень. На адресу відповідача Державною екологічною інспекцією Південного округу (Запорізька та Херсонська області) 08.01.2025 року надіслано звернення про відшкодування шкоди заподіяної державі порушенням законодавства про охорону та утримання зелених насаджень, але шкода відповідачем відшкодована не була. Відповідно до ст.13 Конституції України, ст.324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Кожен громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності Українського народу відповідно до закону. Зокрема, ст. 6 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що кожний громадянин України має право в тому числі на здійснення загального та спеціального використання природних ресурсів. При цьому, ст.10 даного Закону передбачено, що екологічні права громадян забезпечуються обов`язком центральних органів виконавчої влади, підприємств, установ, організацій здійснювати технічні та інші заходи для запобігання шкідливому впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище; здійсненням державного та громадського контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища; невідворотністю відповідальності за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Крім того, у ст.12 даного Закону визначено, обов`язок громадян компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Статтею 20 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженим указом Президента України від 13.04.2011 №454/2011, передбачено, що Державна екологічна інспекція є центральним органом виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція України здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами законодавства щодо охорони, утримання і використання зелених насаджень; складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом; розраховує розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, та пред`являє претензії; передає до прокуратури, органів досудового слідства та органів дізнання матеріали про діяння, в яких вбачаються ознаки злочину. Держекоінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи, в тому числі в областях. Частиною 3 ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що видалення дерев, кущів, газонів та квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Зокрема, у відповідності до Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ від 01 серпня 2006 року №1045, видалення зелених насаджень здійснюється у разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самостійних і порослих дерев з діаметром кореневої шийки не більше як 5 см. Видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (компетентний орган) на підставі ордера. Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою. Після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості, до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень. У разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев комісія з`ясовує причину набуття деревами такого стану, про яку зазначається в складеному комісією акті. Голова комісії готує в п`ятиденний строк проект рішення компетентного органу про видалення зелених насаджень, в якому зазначається інформація про кількість зелених насаджень, що підлягають видаленню і залишаються на земельній ділянці. Компетентний орган у місячний строк після надходження зазначеного проекту рішення про видалення зелених насаджень приймає відповідне рішення і видає наступного дня заявнику його копію для оплати відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Ордер на видалення зелених насаджень компетентний орган видає не пізніше наступного робочого дня після подання заявником документа про сплату відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Методику визначення відновної вартості зелених насаджень і зразок ордера затверджує Мінрегіон. Сплата відновної вартості зелених насаджень не проводиться у разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самостійних і порослих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 см. Зокрема, наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 12.05.2009 №127, на виконання пункту 2постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045 "Про затвердження Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах", затверджено зразок ордера на видалення зелених насаджень, а саме зразком ордера визначено, що на основі рішення компетентного органу (дата, номер), згідно з актом обстеження зелених насаджень (дата), надається дозвіл на видалення дерев, кущів, газонів і квітників із зазначенням їх кількості та виду. Встановлюється термін видалення та благоустрою і озеленення, порядок використання вирубаної деревини. Відповідно до ч. 1 ст. 42 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», шкода, завдана внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою населених пунктів, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення незалежно від сплати збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів у розмірах, які визначаються на підставі затверджених у встановленому порядку такс, методик, розрахунків щодо обрахування шкоди. Відповідно до ч. 4 п. 2 ст. 16 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», на об`єктах благоустрою забороняється самовільно влаштовувати городи, створювати, пошкоджувати або знищувати газони, самовільно висаджувати та знищувати дерева, кущі тощо. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому, відповідно до ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Статтею 69 даного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Зокрема, постановою КМУ України від 08.04.1999 №559 (в редакції постанови КМУ від 01.02.2012 №111), затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів. Відповідно до розрахунків розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знищення зеленого насадження, проведеного позивачем відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням, затверджених Постановою КМУ №559 від 08.04.1999, сума шкоди, спричинена відповідачем становить 950,00 гривень. Пунктом 7 ч. 3 ст. 29 та п. 4 ч. 1 ст.69-1 Бюджетного Кодексу України, передбачено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягають зарахуванню до спецфондів державного, обласних та місцевих (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. На підставі викладеного позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Крім того, з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в розмірі 3028,00грн.

Outcome: approved