Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-11 00:00:00

У вересні 2024 року позивач, інтереси якого представлені адвокатом, звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської державної адміністрації, в якому просив стягнути з останнього на користь позивача компенсацію матеріальної шкоди у розмірі 357 471,27 грн. Позов обґрунтовує тим, що [PERSON] , є власником транспортного засобу «MAZDA 6», д.н.з. [NUMBER] . Зазначає, що 21.11.2022 приблизно о 21.50 год. за адресою: м. Київ, Голосіївський район, провулок Моторний, 5 (паркувальний майданчик) поряд з будинком на [ADDRESS] , впала гілка дерева та, як наслідок, пошкодила припаркований автомобіль позивача. Вказує, що внаслідок падіння дерева автомобіль, належний позивачу, зазнав значних пошкоджень, зокрема передня його частина. Того ж дня інші особи, автомобілі яких були пошкодженні, викликали працівників поліції, щоб зафіксувати обставини пошкодження автомобіля. Крім того, працівниками Голосіївського УП ГУНП у м. Києві було оглянуте місце, де в тому числі і на автомобіль позивача впала гілка дерева, що зафіксовано у відповідному протоколі огляду місця події від 21.11.2022 та у фототаблиці до протоколу, яка містить фото пошкоджень. В подальшому, 22.11.2022 [PERSON] звернувся із запрошеннями на огляд експертом-оцінювачем автомобіля «MAZDA 6», д.н.з. [NUMBER] , до двох можливих потенційних балансоутримувачів території, де впало дерево, а саме: до КП по утриманню зелених насаджень Голосіївського району м. Києва та до ТОВ «Житло-сервіс груп», яке здійснює обслуговування житлових будинків поблизу паркувального майданчика за адресами: провулок Миторний, 11, 11-А, 11-Б. Позивач зазначає, що 29.11.2022 на підставі проведеного огляду оцінювачем ПП «Галавтоекспертиза» Якимчуком А.О. складено звіт №8/11-А про оцінку автомобіля «MAZDA 6», д.н.з. [NUMBER] , відповідно до якого матеріальний збиток, завданий позивачу, як власнику вказаного транспортного засобу, становить 357 471,27 грн. Позивач вказує, що зелені насадження вздовж [ADDRESS] знаходяться на землях комунальної власності, власником яких є Київська міська рада, яка як представницький орган місцевого самоврядування зобов`язана визначити балансоутримувача цих зелених насаджень для їх належного утримування, а Київська міська державна адміністрація як виконавчий орган місцевого самоврядування мала здійснювати контроль за виконанням покладених функцій шляхом реалізації рішень та розпоряджень представницького органу, в тому числі через контроль діяльності комунальних підприємств, що їй підзвітні та підконтрольні, таких як КО «Київзеленбуд» та його структурні підрозділи, а саме Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Голосіївського району мало здійснювати фактичне утримання в належному стані зелених насаджень загального користування, здійснення всього комплексу робіт по озелененню, догляду за зеленими насадженнями та їх охороні і захисту. За відсутності або бездіяльності балансоутримувача зелених насаджень вздовж вул. Моторної за адресою: м. Київ, пров. Моторний, 5, який відповідно до законодавства визначений, підконтрольний та підзвітний Київській міській державній адміністрації та мав безпосередньо здійснювати благоустрій території, відповідальності за пошкодження майна позивача у зв`язку з відсутністю належного утримання зелених насаджень має нести Київська міська державна адміністрація. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.09.2024 вищевказана позовна заява надійшла в провадження судді Макаренко І.О.. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19.12.2024 року відкрито загальне позовне провадження у вказаній справі (суддя Макаренко І.О.). 03.03.2025 представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому сторона відповідача просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що Комунальним підприємством по утриманню зелених насаджень Голосіївського району м. Києва від 09.08.2022 № 077/227-625 було винесено припис ТОВ «Житло-Сервіс Груп» щодо вжиття заходів видалення сухих та аварійних дерев, які знаходяться на підконтрольній території, зокрема прилегла територія до прибудинкової території по [ADDRESS] ). Крім того, з листа від 12.01.2023 №02/01/23 вбачається, що ТОВ «Житло-Сервіс Груп» є управителем багатоквартирних будинків за адресою: [ADDRESS] , та повинен здійснювати належне утримання прибудинкової території, а також прибирання прилеглої території, що підтверджується кошторисом витрат, у якому виключені витрати її на прибирання. Вказує, що стосовно ТОВ «Житло-Сервіс Груп» як управителя багатоквартирних будинків було винесено припис щодо вжиття заходів щодо видалення сухих та аварійних дерев, згідно листа від 09.08.2022 № 077/227-625 Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Голосіївського району м. Києва. Негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб (ч. 4 ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»). Питання щодо видалення зелених насаджень регулюється Порядком видалення зелених насаджень на території м. Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 27.10.2011 №384/6600 (зі змінами) (в редакції чинній на момент виникнення подій). Відповідно до рішення Київської міської ради від 26.06.2007 №930/1591 «Про вдосконалення паркування автотранспорту в місті Києві визначено Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтранспарксервіс». Відповідно до таблиці 1 до додатка №5 до рішення Київської міської ради від 23.06.2011 № 242/5629 «Про встановлення місцевих податків та зборів» за КП «Київтранспарксервіс» закріплено паркувальний майданчик за адресою [ADDRESS] , проте у зв`язку із рішенням Київської міської ради від 26.04.2007 № 487/1148 «Про затвердження переліку земельних ділянок, призначених для реалізації на земельних торгах (аукціонах, конкурсах та продажу права оренди) під забудову до переліку земельних ділянок призначених для реалізації на торгах включено земельну ділянку на [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:82:414:0081) для будівництва та експлуатації адміністративно-офісних будівель у складі проекту забудови кварталу. Київською міською радою 26.02.2010 прийнято рішення №48/3486 про продаж земельної ділянки по [ADDRESS] , на земельних торгах (аукціонах) для будівництва та експлуатації адміністративно-офісних будівель у складі проекту забудови кварталу. На підставі рішення Київської міської ради від 18.04.2013 №271/9328 та від 16.12.2014 №711/711 внесені зміни до попередніх рішень Київської міської ради в частині зміни вартості земельної ділянки на [ADDRESS] та доповнено пунктами стосовно продажу права оренди на зазначену земельну ділянку. Представник зазначає, що [PERSON] жодним чином не міг залишити свій транспортний засіб на обладнаному паркувальному майданчику, який би відповідав Правилам дорожнього руху, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2021 №1306, з відповідними встановленими дорожніми знаками, розміткою, твердим покриттям, в`їзним-виїзним терміналом, оскільки господарська діяльність на зазначеному паркувальному майданчику КП «Київтранспарксервіс» не здійснювалась. Представник вважає, що позивачем не доведено вини Київської міської державної адміністрації, а відтак, обов`язковою умовою для відшкодування матеріальної шкоди є наявність вини у діях особи, яка заподіяла таку шкоду. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.03.2025 року матеріали вказаної справи передані на розгляд судді Сіромашенко Н.В., у зв`язку із звільненням з посади судді Макаренко І.О. , на підставі розпорядження № 01-08-508 від 04.03.2025. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 04.03.2025 цивільну справу за зазначеним вище позовом було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та розгляд справи визначено здійснювати в порядку загального позовного провадження. Протокольною ухвалою суду від 18.09.2025 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні позивач та його представники просили позов задовольнити з підстав, зазначених в ньому, та ухвалити відповідне рішення, надали пояснення, аналогічні викладеним в позові. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причину неявки до суду не повідомив. Вислухавши пояснення позивача та його представників, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] є власником автомобіля «MAZDA 6», д.н.з. [NUMBER] . Також, судом встановлено, та не заперечується сторонами, що 21.11.2022 року на належний позивачу автомобіль «MAZDA 6», д.н.з. [NUMBER] , впала гілка дерева та пошкодила його. Як вбачається з протоколу огляду місця події від 21.11.2022, дізнавачем ВД Голосіївського УП ГУНП у м. Києві лейтенантом поліції Путій Є.С. на підставі повідомлення чергового було оглянуто паркувальну ділянку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Крім того, на даній ділянці знаходився припаркований транспортний засіб «MAZDA 6», д.н.з. [NUMBER] , який був також оглянути працівниками Голосіївського УП ГУНП у м. Києві. Факт пошкодження належного позивачу транспортного засобу в результаті падіння дерева за вказаною вище адресою підтверджується вказаною довідкою, фотознімками, які є в матеріалах справи. Вказаний факт відповідачем належними та допустимими доказами не спростовано Відповідно до звіту №8/11-А про оцінку автомобіля «MAZDA 6 2.5і», д.н.з. [NUMBER] , ГАЛавтоекспертиза від 29.11.2022, в результаті падіння дерева позивачу була спричинена майнова шкода у сумі 357 471,27 грн. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Згідно ст. 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Схожого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 27.05.2021 р. у справі №761/12945/19. Виходячи з цього, особа, яка вимагає відшкодування збитків (як грошової оцінки матеріальної шкоди), повинна довести факт заподіяння збитків (шкоди), розмір понесених збитків, (шкоди) безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями особи, яка спричинила збитки (шкоду), та самими збитками (шкодою). А відповідач має довести, що такі збитки (шкода) завдані не з його вини. Позивачу належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Також позивач несе тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності. Такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 23.09.2020 р. у справі № 329/382/19. Таким чином, відповідач для звільнення його від відповідальності має довести, що шкода заподіяна не з його вини. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 24 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» підприємства, установи, організації забезпечують благоустрій земельних ділянок, наданих їм на праві власності чи праві користування відповідно до закону. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть передавати об`єкти благоустрою на баланс підприємствам, установам, організаціям відповідно до частини першої статті 15 цього Закону. Так, органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів. Посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону (ч. 5 ст. 24). Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 21 Закону елементами (частинами) об`єктів благоустрою є, зокрема, зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Відповідно до ст. 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які є чинними, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207 балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Згідно з п.3.1.4 Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року №1051/1051, утримання та благоустрій територій підприємств, установ, організацій та присадибних ділянок громадян, прибудинкових територій багатоквартирних та малоповерхових житлових будинків, належних до них будівель та споруд проводиться власником або балансоутримувачем цього будинку, або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачами укладені відповідні договори на утримання та благоустрій прибудинкових територій. Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України (далі - Правила), затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105, визначають правові та організаційні засади озеленення населених пунктів, спрямовані на забезпечення сприятливих умов життєдіяльності людини. Правилами визначено, що балансоутримувач - це спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства. Пунктом 3.2 Правил, передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Згідно з пунктом 5.2. Правил балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта. Відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі цих об`єктів (пункт 5.5. Правил). Аналогічні норми містяться у підпункті 9.2 пункту 9 Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року № 1051/1051. Як зазначалось вище, 21.11.2022 на паркувальному майданчику за адресою: м. Київ, пров. Моторний, 5, поряд з будинком на [ADDRESS] внаслідок падіння гілки дерева було пошкоджено належний на праві власності позивачу автомобіль. Згідно відповіді КО «Київзеленбуд» від 05.12.2022 обстеження зелених насаджень за адресою: [ADDRESS] , в період з 01.01.2020 по 01.12.2022 КО «Київзеленбуд» не проводилось, акти обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню не видавались. На балансі районних комунальних підприємств по утриманню зелених насаджень КО «Київзеленбуд» перебувають виключно зелені насадження загального користування, визначені Програмою розвитку зеленої зони м. Києва - парки, сквери, бульвари тощо. Згідно відповіді КП по утриманню зелених насаджень Голосіївського району м. Києва від 05.12.2022 №077/227-1009 вбачається, що вказана у запиті територія, як і зелені насадження, що на ній зростають, за КП УЗН Голосіївського району м. Києва не закріплювалися, на балансі не обліковуються та не утримуються силами підприємства. Згідно відповіді КП УЗН Голосіївського району м. Києва від 15.12.2022 №077/227-1057 підприємство здійснює утримання та догляд за закріпленими за підприємством зеленими насадженнями та озелененими територіями, обстеження та підрізання аварійних дерев за вказаною у запиті адресою КП УЗН Голосіївського району м. Києва не проводились. Під час чергового огляду балансованих територій підприємства в серпні 2022 року працівниками КП УЗН Голосіївського району м. Києва було виявлено порушення правил утримання об`єктів благоустрою (догляд за зеленими насадженнями) по [ADDRESS] (з боку [ADDRESS] ), а саме наявність сухих дерев, що несли потенційну небезпеку для оточуючих. У зв`язку з чим, КП УЗН Голосіївського району м. Києва було надіслано на адресу ТОВ «Житло-Сервіс Груп» листа від 19.08.2022 №077/227-625 про благоустрій території на [ADDRESS] та [ADDRESS] . Згідно відповіді Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації вбачається, що за інформацією КП «Київтранспарксервіс» паркувальний майданчик за адреою: [ADDRESS] , закріплений за Підприємством, але господарська діяльність не здійснюється. Що стосується надання інформації про земельну ділянку за вказаною адресою, то частиною 2 Земельного кодексу України визначено, що віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень. Відповідно до статті 9, цього ж кодексу, питання розпорядження землями територіальної громади міста Києва відноситься до повноважень Київської міської ради, яка своїм рішенням визначає землекористувача (балансоутримувача) земельної ділянки. Згідно відповіді КП Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтранспарксервіс» вбачається, що КП «Київтранспарксервіс» здійснює господарську діяльність на паркувальних майданчиках, визначених і закріплених за Підприємством таблицею 1 до додатка № 5 до рішення Київської міської ради від 23.06.2011 № 242/5629 «Про встановлення місцевих податків і зборів у м. Києві» (із змінами та доповненнями). Відповідно до зазначеного рішення за КП «Київтранспарксервіс» закріплено майданчик для паркування з назвою: м. Київ, вул. Моторна, 5, але господарська діяльність Підприємством не здійснюється. Крім того, дерева, які знаходяться вздовж [ADDRESS] біля вищезазначеного паркувального майданчика не перебувають на балансі КП «Київтранспарксервіс», приписи щодо аварійного стану дерев до Підприємства не надходили. Згідно відповіді Департаменту транспортної інфраструктури, відповідно до рішення Київської міської ради від 26.04.2007 № 487/1148 «Про затвердження переліку земельних ділянок, призначених для реалізації на земельних торгах (аукціонах, конкурсах та продажу права оренди) під забудову» до переліку земельних ділянок, призначених для реалізації на торгах, включено земельну ділянку по [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:82:414:0081) для будівництва та експлуатації адміністративно-офісних будівель у складі проекту забудови кварталу. Київською міською радою 26.02.2010 прийнято рішення № 48/3486 про продаж земельної ділянки у [ADDRESS] на земельних торгах (аукціонах) для будівництва та експлуатації адміністративно-офісних будівель у складі проекту забудови кварталу. На підставі рішення Київської міської ради від 18.04.2013 №271/9328 та від 16.12.2014 №711/711 внесені зміни до попередніх рішень Київської міської ради в частині зміни вартості земельної ділянки на [ADDRESS] та доповнення пунктами стосовно продажу права оренди на зазначену земельну ділянку. Надана відповідачем довідка щодо погодних умов не підтверджує настання надзвичайних погодних умов (грози, шквального вітру) 21.11.2022 року. Отже, до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачці майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень. З огляду на те, що дерево, з якого впала гілка на автомобіль позивача, знаходилось на землі комунальної власності та не передавалось в управління чи на облік жодному балансоутримувачу, відповідальним за майнову шкоду, завдану позивачу внаслідок падіння на його автомобіль гілки з дерева є саме виконавчий орган органу місцевого самоврядування - Київська міська державна адміністрація. Схожого висновку дійшов Верховний Суд в постановах від 04 вересня 2019 року у справі № 200/22129/16-ц (провадження № 61-43478св18) та від 25.01.2023 р. у справі № 522/2891/20, в яких покладаючи на Дніпровську міську раду обов`язок по відшкодуванню заподіяної позивачу майнової шкоди, місцевий суд врахував, що дерево, з якого впала гілка на належний позивачу автомобіль, було розташовано на землі комунальної власності, його власником є територіальна громада міста та виходив із відсутності даних, що дане дерево відповідно до вимог частини п`ятої статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» перебувало на балансовому обліку виконавчого комітету чи будь-якої організації, в той час як організація роботи з цього питання проводиться виключно органами місцевого самоврядування». З огляду на вищезазначене вина Київської міської державної адміністрації у пошкодженні автомобіля позивача та завданні матеріальної шкоди встановлена та вказаним відповідачем не спростована. Щодо розміру матеріальної шкоди, то як було зазначено вище вартість матеріального збитку, завданого позивачу пошкодженням автомобіля «MAZDA 6 2.5і», д.н.з. [NUMBER] , становить - 357 471,27 грн. З огляду на вищезазначене, вина Київської міської державної адміністрації у пошкодженні автомобіля позивача та завданні матеріальної шкоди встановлена та вказаним відповідачем не спростована. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню, а саме з відповідача Київської міської державної адміністрації на користь позивача слід стягнути у відшкодування матеріальної шкоди 357 471,27 грн. Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати у вигляді судового збору підлягають стягненню з відповідача. Згідно з ч. 1 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Відповідно до ч. 4, 5 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Задовольняючи позовні вимоги, суд у відповідності до ст. 141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача понесені ним та документально підтверджені витрати на сплату судового збору за подання позовної заяви в розмірі 3574,71 грн., а також понесені позивачем витрати за надання професійної правничої допомоги в розмірі 30 000,00 грн., що підтверджується Договором про надання правової допомоги від 01.08.2022; Додатковою угодою № 2 від 01.08.2022 до Договору про надання правової допомоги від 01.08.2022; рахунок №1/2025 від 18.11.2025; Актом приймання-передачі наданих послуг № 1/2025 від 18.11.2025; Платіжною інструкцією №242194412 від 18.11.2025.

Outcome: approved