Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-14 00:00:00

АТ "Універсал Банк" звернувся до Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг "Monobank" від 01.02.2024. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 01.02.2024 [PERSON] звернувся до АТ "Універсал Банк" з метою отримання банківських послуг monobank, встановивши відповідний мобільний додаток, особливістю якого є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Відповідач підписав анкету - заяву клієнта до договору про надання банківських послуг "monobank" шляхом застосування цифрового власноручного підпису, згідно якої отримав кредит в розмірі 450 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . Відповідно до умов договору позичальник зобов`язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його користування. Однак, відповідач свої зобов`язання належним чином не виконував, у зв`язку з чим станом на 08.09.2025 за зазначеним кредитним договором утворилася заборгованість в розмірі 25200,39 грн, в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) - 16314,27 грн, заборгованість за пенею 3446,59 грн, заборгованість за порушення грошового зобов`язання 4316,51 грн, яку позивач просить стягнути з відповідача, а також понесені судові витрати - судовий збір в сумі 3028 грн. Представник позивача в судове засіданні не з`явився, в позовній заяві просив розглянути справу в його відсутність. Відповідач в судові засідання 22.12.2025 та 15.01.2026 не з`явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений шляхом направлення судових повісток за адресою реєстрації. Судова повістка на 22.12.2025 повернута до суду без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Судову повістку на 15.01.2026 відповідач отримав особисто, про що свідчить підпис на рекомендованому повідомленні. Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні ... відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Отже, [PERSON] є належно повідомленим про час та місце розгляду справи, причин неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило, відзив на позовну заяву не надав. Ухвалою Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 05.11.2025 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 01.12.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 15.01.2026 постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази кожен окремо та в їх сукупності, приходить до наступного. Судом встановлено, що 01.02.2024 [PERSON] звернувся до АТ "Універсал Банк" з метою отримання банківських послуг у зв`язку з чим підписав анкету - заяву до договору про надання банківських послуг monobank (а.с.14). Згідно вказаної Анкети - Заяви, відповідач надав згоду, що ця анкета-заява разом із Умовами і Правилами обслуговування в АТ "Універсал Банк" при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank I Universal Bank, таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/rates, складають договір про надання банківських послуг, та отримала їх примірник у мобільному додатку. У паспорті споживчого кредиту визначено наступні умови кредитування для Чорної карти monobank: ліміт кредиту - він 0 до 500000 грн (в залежності від суми, яка погоджена у заявці на кредит та відображена у мобільному додатку); строк кредитування - 25 років з правом автоматичного продовження; мета отримання споживчі потреби; спосіб надання кредиту - кредитні кошти надаються клієнту у вигляді суми кредитного ліміту на споживчі потреби на платіжній картці клієнта, яка відкрита у банку на підставі укладеного договору про надання банківських послуг; пільгова процентна ставка у межах пільгового періоду - 0,00001% річних; базова процентна ставка 3,1% в місяць (37,2% річних); реальна річна процентна ставка, відсотків річних 44,26%; порядок повернення кредиту - щомісяця до останнього дня місяця, наступного за звітним, у розмірі 4% від заборгованості (не менше 100 грн, але не більше залишку заборгованості) (а.с. 18-19). Як вбачається з розрахунку заборгованості та руху коштів по картці, [PERSON] користувався кредитними коштами, здійснював погашення по кредиту (останній платіж 01.09.2024), станом на 08.09.2025 заборгованість за тілом кредиту складає 16314,27 грн, заборгованість за пенею 3446,59 грн, заборгованість за порушення грошового зобов`язання 5439,53 грн (а.с.9-10, 12-13). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Ч. 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Ч. 2 ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За змістом ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Умови і правила надання банківських послуг АТ "Універсал Банк", з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана позичальником. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) приєднується до тих умов, з якими він безпосередньо ознайомлений. Роздруківка із сайту позивача не може виступати належним доказом, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони, яка може вносити відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування. Зазначений висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19). Слід зазначити, що використання кредитних коштів у межах суми кредитного ліміту є передбачуваним для споживача, якій було роз`яснено умови кредитування, тому у суду не викликає сумніву щодо стягнення з відповідача заборгованості за тілом кредиту, яка становить 16314,27 грн. Щодо нарахування пені та суми за порушення грошового зобов`язання, суд зауважує наступне. Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15.03.2022 №2120-ІХ, серед іншого, внесено зміни до розділу Прикінцеві та перехідні положення ЦК України та доповнено його пунктом 18 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст. 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». Тобто, в період існування особливих правових наслідків - протягом дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування, до позичальника застосовуються особливі наслідки звільнення від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) кредитних зобов`язань. Аналогічний правовий висновок, щодо аналізу п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, викладений у постанові Верховного Суду від 12.06.2024 у справі №910/10901/23, який, відповідно до положень ч. 4 ст. 263 ЦПК України, застосовується судом під час ухвалення судового рішення у подібній справі. Згідно правового висновку, що викладений у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року в справі №706/68/23 (провадження № 61-8279св23), дія п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України розповсюджується на кредитний договір. Відповідно до Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який в подальшому продовжено до теперішнього часу. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що хоча умовами договору сторони і обумовили нарахування та сплату боржником штрафу (пені), що нараховується за невиконання боржником умов договору, проте п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України позичальники у період воєнного стану звільняються від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання), в тому числі, і в кредитних зобов`язаннях. У зв`язку із викладеним, не підлягає до задоволення вимога позивача про стягнення з відповідача заборгованості за пенею в розмірі 3446,59 грн та заборгованості за порушення грошового зобов`язання 5439,53 грн. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Отже, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 1960,33 грн - понесені витрати на судовий збір, сплачені останнім при подачі позову до суду.пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: partial