Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-11 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути солідарно з відповідачів на його користь завдану матеріальну шкоду в розмірі 16928,00 грн., моральну шкоду в розмірі 20000,00 грн. та судові витрати по справі. Свої позовні вимоги мотивує тим, що він є власником кв. [ADDRESS] . Сусіди, відповідачі у справі, які проживають поверхом вище, постійно затоплюють його помешкання. Він неодноразово спілкувався з [PERSON] та просив відповідальніше відносилися до співмешкання та уникнення затоплень квартири. Однак відповідачі продовжують затоплювати і пошкоджувати його помешкання. 29.08.2025 року квартиру черговий раз затопили. Він звернувся в ТзОВ УК «Теплодім+», які обслуговують будинок, вони склали Акт від 04.09.2025 року про факт затоплення житла. Всі стіни в коридорі, ванній кімнаті були мокрі, вода на підлозі. Внаслідок залиття, квартира потребує ремонту. Згідно з зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва від 15.09.2025 складений інженером проектувальником ПП "Рембудвест", вартість проведення ремонту квартири становить 16928,00 грн. Відповідачі добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажають. Крім того, неправомірними діями відповідачів йому завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль та коштів для його нормалізації. Крім того, він пенсіонер, хворіє, один раз на рік проходить курс лікування, проживає один, витрати на ремонт помешкання для нього є значними коштами. Просить позов задоволити. Ухвалою Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 20.10.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Витребуванов управління «ЦНАП» виконавчого комітету Калуської міської ради (вул.І.Франка,1, м.Калуш Івано-Франківська область) інформацію щодо зареєстрованих власників квартири [ADDRESS] . Витребувана інформація до суду не надходила. Відповідачі відзиву на позов не подали. Позивач та його представник адвокат Сидор Я.М. в судове засідання не з`явились, однак представник подала заяву про розгляд справи за їх відсутності, позов підтримує, не заперечує щодо заочного розгляду справи. Відповідачі в судове засідання не з`явилися з невідомих для суду причин, хоча про час та місце розгляду справи повідомлені завчасно та належним чином, в тому числі шляхом опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові матеріали справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, дійшов наступного висновку. Зі змісту ст. 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до частини першої, другої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Згідно з ч. 3 ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Судом встановлено, що згідно договору дарування квартири від 29.08.2014 посвідченого приватним нотаріусом Калуського міського нотаріального округу Бабич В.Л., [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Згідно акту ТзОВ УК «ТЕПЛОДІМ+» від 06.11.2023 складеного директором В.Фурда, підписаного членами комісії: начальником дільниці ТзОВ УК «ТЕПЛОДІМ+» Бреславська Л.П. та майстром [PERSON] , слюсарем-сантехніком [PERSON] , вбачається, що відбулося залиття квартири [ADDRESS] у результаті прориву стояка центрального опалення по кухні у квартирі [ADDRESS] , що розміщена вище поверхом по стояку. Внаслідок затоплення пошкоджено стелю, замокли шпалери на стіні біля вікна та над дверима входу в кухню, в кімнаті кут зі сторони кухні мокрий вздовж покритий пліснявою, на стелі жовті плями. Власником квартири зазначено [PERSON] . Згідно акту ТзОВ УК «ТЕПЛОДІМ+» від 04.09.2025 складеного директором В.Фурда, підписаного членами комісії: начальником дільниці ТзОВ УК «ТЕПЛОДІМ+» Бреславська Л.П. та майстром [PERSON] , підпис слюсаря-сантехніка [PERSON] відсутній, встановлено, що відбулося залиття квартири [ADDRESS] у результаті витоку води через незакритий кран у квартирі [ADDRESS] , що розміщена вище поверхом по стояку. Внаслідок затоплення пошкоджено стелю у ванній кімнаті, стелю у коридорі, стіни у коридорі. Попередньо винною стороною вважається мешканець квартири [ADDRESS] (власник [PERSON] , яка перебуває за кордоном). Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] як власники квартири, не були присутні при складанні актів від 06.11.2023 та 04.09.2025. Згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва складеного керівником проектної організації [PERSON] , поточний ремонт квартири [ADDRESS] , внаслідок затоплення, всього по кошторису 16928,00 грн. Відповідно до локального кошторису на будівельні роботи №0201-01 складеного інженером-проектувальником [PERSON] , на поточний ремонт квартири [ADDRESS] складений за поточними цінами станом на 15.09.2025, проведено детальний опис робіт, кошторисна вартість становить 16928,00 грн. Згідно кваліфікаційного сертифікату серії АР №007226 від 12.04.2013 виданий головою атестаційної архітектурно-будівельної комісії [PERSON] , про те, що [PERSON] спроможна виконувати інженерно-будівельне проектування в частині кошторисної документації. Відповідно до пенсійного посвідчення № [NUMBER] від 16.02.2016 [PERSON] [INFO] є пенсіонером за віком довічно. Згідно консультаційного висновка спеціаліста КНП «Обласна клінічна лікарня Івано-Франківської обласної ради» від 09.06.2025 [PERSON] встановлено діагноз ураження сідничного нерва. Згідно виписки з медичної карти №3239/1259 [PERSON] проходив лікування з 22.09.2025 по 01.10.2025 в КНП «Калуська міська лікарня» з діагнозом паретична невропатія велико і малогомілкового нервів лівої нижньої кінцівки з вираженим парезом лівої стопи, з порушенням функції ходи. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. З огляду на положення ст. 1192 ЦК України розмір збитків визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом також встановлено, що відповідачі [PERSON] з 04.05.2007, [PERSON] з 20.05.2014, [PERSON] з 11.07.2012 зареєстровані в квартирі [ADDRESS] по теперішній час, що підтверджується відомостями з реєстру територіальної громади про місце проживання особи, що сформовані завідувачем сектору реєстрації місця проживання управління «ЦНАП» виконавчого комітету Калуської міської радиЗарицькою Н.І. Згідно статті 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Крім права власності існує і так званий тягар власника, яке полягає у необхідності підтримувати своє майно в справному стані, вживати заходів по своєчасному усуненню несправностей. До обов`язків власників квартир належать: використання приміщень житлових будинків за призначенням, забезпечення збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримання правил пожежної безпеки, вжиття заходів по усуненню несправностей у квартирі власними силами або силами підприємств з обслуговування житла. Згідно з роз`ясненнями п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК (1540-06 ) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. ( Абзац перший пункту 2 із змінами, внесеними згідно з Постановою Верховного Суду N 9 (v0009700-03) від 24.10.2003). Згідно положень п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року за № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт згідно встановленого зразка. Порядок складання акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207. Відповідно до додатку №4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково описується, що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.); акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують. Крім того, з типової форми Акту про залиття вбачається, що такий складається комісійно, комісія складається з головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсара - сантехніка, представника організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи водопостачання, представника власника будинку. Також з актом мають бути ознайомлені мешканці квартир, про що проставляється їх підпис внизу форми акту. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік): прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися із зазначенням причин.). У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975, також зазначено, що при складанні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Разом з тим, наданий позивачем акт ТзОВ УК «ТЕПЛОДІМ+» від 04.09.2025 не відповідає вищевказаним вимогам до такого акту, відтак даний акт не може братись судом до уваги як належний доказ підтвердження вини відповідачів у залитті квартири позивача. Крім того, такий не доводить протиправності поведінки відповідачів, не встановлює причинно-наслідкового зв`язку між їхніми діями чи бездіяльністю та спричиненою шкодою, не відображає дійсної причини витікання води з квартири [ADDRESS] . Суд звертає увагу на те, що в акті зазначені причини залиття квартири [ADDRESS] , а саме у результаті витоку води через незакритий кран у квартирі [ADDRESS] , що розміщена вище поверхом по стояку, але не вказано, яким чином це було встановлено, з яких підстав зроблені такі висновки. Доданий до матеріалів справи акт ТзОВ УК «ТЕПЛОДІМ+» від 06.11.2023 суд до уваги не бере, оскільки з моменту його складення минуло понад два роки, та жодними обставинами справи не підтверджується понесення шкоди позивачем внаслідок обставин які в ньому викладені. Інших належних та допустимих доказів вини відповідачів у залитті квартири позивача до суду не надано. Враховуючи викладені обставини, оцінюючи всі зібрані і досліджені судом докази у справі, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, оскільки в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази вини відповідачів у заподіянні шкоди позивачу. Оскільки вимога про відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири є похідною від вимоги про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, вона також задоволенню не підлягає. Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі ст.141 ЦПК України.

Outcome: dismissed