Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-12 00:00:00

У січні 2025 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» в особі представника Гаращака Василя Васильовича за допомогою системи «Електронний суд» звернулося до суду з позовом до [PERSON] , про стягнення заборгованості, в якому просило суд стягнути з відповідача на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна-19» заборгованість по оплаті платежів та внесків у розмірі 15088,46 грн.; судові витрати в розмірі 2422, 40 грн сплаченого судового збору та 6508,85 грн витрат на професійну правничу допомогу адвоката. В обґрунтування позовних вимог зазначило, що 21.06.2019 року установчими зборами було затверджено Статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19», відповідно до якого співвласник, серед іншого, зобов`язаний: виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання. До виключної компетенції Загальних зборів належить у тому числі визначення порядку сплати, переліку та розміру внесків і платежів співвласників. Рішення Загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Співвласники є відповідальними за порушення Статуту об`єднання та рішень статутних органів. Протоколом №1-2021 Загальних зборів співвласників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного житлового будинку за місцем знаходження [ADDRESS] від 16.08.2021 року було затверджено розмір внесків на утримання будинку ОСББ Мирна 19 та визначено порядок їх сплати: розмір платежу становить 5,50 грн за 1 м2 житлового приміщення, 3,00 грн за за 1 м2 кладовки та 3,65 за 1 м2 комерційного приміщення. За житлові приміщення першого поверху 1-6 під`їздів платіж передбачено в розмірі 5,05 грн за 1 м2. Сплата має відбутися до 5 числа кожного місяця шляхом перерахування на банківський рахунок ОСББ «Мирна 19». Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , та протягом тривалого часу не виконує обов`язки щодо сплати внесків, передбачених Статутом, внаслідок чого у відповідача виникла заборгованість у розмірі 12067,55 грн, нарахована станом на 11.12.2024, за період з 01.09.2021 року. Крім того, оскільки відповідачем не були сплачені на користь ОСББ «Мирна 19» кошти за надання послуг у розмірі 12067,55 грн, на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України позивачем нараховано: 2414,81 грн - інфляційні втрати (розраховані щодо кожного простроченого платежу окремо); 606,10 грн - 3% річних від простроченої суми (розраховані щодо кожного простроченого платежу окремо). З метою захисту майнових прав ОСББ «Мирна 19» звернулося до суду з цим позовом. Ухвалою суду від 10.01.2025 позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19» до [PERSON] про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій залишено без руху. 17.01.2025 представником ОСББ «Мирна 19» Гаращак В.В. надано заяву на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху. Ухвалою суду від 17.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін про судове засідання, встановлено відповідачам строк 15 днів на подання відзиву на позовну заяву. Судом на адресу місця проживання відповідача направлялась копія ухвали суду від 17 березня 2025 року. Відповідач у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву не подала, у зв`язку з чим суд розглядає справу на підставі наявних доказів відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України. Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином і в установленому законом порядку. Позивач у позовній заяві просив розглянути справу за відсутністю сторони позивача, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про судове засідання повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи (ч. 1 ст. 280 ЦПК України). У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідачі належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання повторно не з`явилися без поважних причин, відзиву на позовну заяву не подали, тому суд, зі згоди позивача, відповідно до ухвали суду від 13 січня 2026 року постановив провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України. У зв`язку з неявкою в судове засідання усіх учасників справи, на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що у власності [PERSON] перебуває квартира [ADDRESS] , згідно з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 408108790 від 14.12.2024. Також, відповідно до довідки з Реєстру територіальної громади м.Харкова від 19.02.2025 [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 21.06.2019 року установчими зборами було затверджено Статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мирна 19». У пункті 2 розділу V Статуту передбачено, що співвласник серед іншого зобов`язаний також: виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Пунктом 1 розділу ІІІ Статуту передбачено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання. Згідно з пунктом 3 розділу ІІІ вказаного Статуту до виключної компетенції Загальних зборів належить у тому числі визначення порядку сплати, переліку та розміру внесків і платежів співвласників. Пунктом 11 розділу ІІІ Статуту визначено, що рішення Загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Згідно з розділом VI Статуту співвласники є відповідальними за порушення Статуту об`єднання та рішень статутних органів. Протоколом №1-2021 Загальних зборів співвласників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного житлового будинку за місцем знаходження [ADDRESS] від 16.08.2021 року було затверджено розмір внесків на утримання будинку ОСББ «Мирна 19» та визначено порядок їх сплати: розмір платежу становить 5,50 грн за 1 м2 житлового приміщення, 3,00 грн за за 1 м2 кладовки та 3,65 за 1 м2 комерційного приміщення. За житлові приміщення першого поверху 1-6 під`їздів платіж передбачено в розмірі 5,05 грн за 1 м2. Сплата має відбутися до 5 числа кожного місяця шляхом перерахування на банківський рахунок ОСББ «Мирна 19». Згідно з Актом взаєморозрахунків з приміщенням, за період з 01.09.2021 - 11.12.2024, у [PERSON] за адресою: кв. [ADDRESS] , обліковувалася заборгованість за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у розмірі 12 067,55грн. Відповідно до частини першої статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Згідно з ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 ст.13 Конституції України передбачено, що власність зобов`язує. Відповідно до ч. 1 ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. За положеннями частини другої ст.382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Статтею 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Відповідно до частини четвертої статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. У статті 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що співвласник зобов`язаний: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. За змістом частин першої другої статті 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту: шляхом скликання загальних зборів: створювати органи управління та визначати умови їх діяльності та оплати; приймати рішення щодо надходження та витрати коштів об`єднання; визначати порядок утримання, експлуатації та ремонту неподільного і загального майна відповідно до статуту; давати згоду на укладення договорів на виконання робіт та надання послуг для об`єднання відповідно до вимог статті 10 цього Закону; встановлювати розміри платежів, зборів і внесків членів об`єднання, а також відрахувань до резервного і ремонтного фондів; виключати з свого складу членів об`єднання, які не виконують своїх обов`язків; брати на баланс майно об`єднання; для виконання статутних завдань здійснювати необхідну господарську діяльність в порядку, визначеному законом. Доручати правлінню в межах повноважень, визначених статутом: визначати підрядника, укладати договори на управління та експлуатацію, обслуговування і ремонт майна з будь-якою фізичною або юридичною особою відповідно до статуту та законодавства; здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків та платежів; ініціювати скликання загальних зборів; захищати права, представляти законні інтереси власників в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності; за рішенням загальних зборів та згодою власників приміщень, які не є членами об`єднання, використовувати приміщення в житловому комплексі для потреб органів управління об`єднання. Статтею 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що ОСББ має право забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків, вимагати своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених законом та статутом об`єднання платежів, зборів і внесків від власників приміщень, а також відрахувань резервного і ремонтного фондів, звертатись до суду з позовом про звернення стягнення на майно власників приміщень, які відмовляються відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим законом та статутом об`єднання платежі, збори і внески, а також відрахування до резервного та ремонтного фондів. Відповідно до статті 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. У статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку визначено Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі-Закон № 417-VIII), який регулює правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління. Частиною першою статті 7 Закону № 417-VIII визначені обов`язки співвласників багатоквартирного будинку, зокрема: забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку; додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм; виконувати рішення зборів співвласників; своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги. Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника (частина друга статті 7 Закону № 417-VIII ). Відповідно до ст.385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Відповідно до ч. 1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Таким чином, відповідач повинен був здійснювати щомісячні платежі на утримання будинку та прибудинкової території, враховуючи тарифи, затверджені вказаними вище протоколами загальних зборів ОСББ. Відповідно до розділу V статуту ОСББ «Мирна 19», співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі статтею 610,612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Судом встановлено, що позивач у період з 01.09.2021 - 11.12.2024 позивач виконував свої зобов`язання та забезпечував надання відповідачу послуг за вищевказаною адресою, проте відповідачем не виконано зобов`язань щодо оплати отриманих послуг, внаслідок чого виникла заборгованість в сумі 12 067,55 грн., яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Також на підставі статті 625 ЦК України позивачем нараховані до стягнення 3 % річних та інфляційних втрат за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання щодо оплати послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, які від просить стягнути з відповідача. Відповідно до правового висновку Верховного Суду,викладеного упостанові від18березня 2019року у справі №210/5796/16-ц,закріплена у пункті 10 частини третьої статті 20Закону України «Про житлово-комунальні послуги» правова норма щодовідповідальності боржниказа несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальніпослуги увигляді пеніне виключає застосування правовихнорм,установлених участині другійстатті 625ЦК України.Інфляційне нарахування на сумуборгу за порушення боржникомгрошового зобов`язання,вираженого в національній валюті,та 3%річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредиторавід знецінення грошових коштів у наслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації(плати)відборжника за неправомірне користування утриманими грошовими коштами, що підлягають сплаті кредиторові. З огляду на юридичну природу правовідносин між сторін, як грошових зобов`язань щодо оплати вартості житлово-комунальних, у разі прострочення боржником сплати цих послуг, на них поширюється дія частини другої статті 625 ЦК України як спеціального виду цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією РФ проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та триває дотепер. 15 березня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану». Відповідно до частини 3 Закону України № 2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктами 18 і 19. Відповідно до положень п. 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Аналізуючи зміст вказаної норми, суд приходить до висновку, що вона стосується правовідносин, що виникають з договорів позики. За таких підстав нарахування 3 % річних згідно зі ст. 625 ЦК України у справі, що розглядається, здійснюється з урахуванням п. 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України в частині обмеження строку їх нарахування. Звертаючись до суду, позивач просив стягнути інфляційні втрати та 3% річних, нараховані за період з 1 вересня 2021 року до 11 грудня 2024 року. Проте, позивач при проведені розрахунку 3% річних за вказаний період не врахував, що приписами пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України передбачено, що дія статті 625 ЦК України щодо грошових зобов`язань обмежена початком введення у дію воєнного стану. За таких обставин, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача інфляційних втрат та 3% за період 24.02.2022 до 11.12.2024 задоволенню не підлягають у зв`язку з їх необґрунтованістю. Щодо стягнення інфляційних втрат та 3% за період з 1 вересня 2021 року до 23.02.2022 року включно, суд зазначає наступне. Згідно з Актом взаєморозрахунків з приміщенням, заборгованість за період з 01.09.2021 про 23.02.2022 року, на яку підлягають нарахування індексу інфляції та 3 % річних, складає 1572,50 грн. Згідно з Протоколом №1-2021 Загальних зборів співвласників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного житлового будинку за місцем знаходження [ADDRESS] , від 16.08.2021 року, відповідач був зобов`язаний сплатити грошові кошти до 05 лютого 2022 року. Таким чином, відповідач [PERSON] , яка прострочила виконання грошового зобов`язання зі сплати послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, зобов`язаний за період до 23.02.2022 року сплатити інфляційні втрати у сумі 83,42 грн. та 3 % річних від суми заборгованості 18,87 грн. З урахуванням викладеного, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, а саме у розмірі 12169,84 грн, з яких 83,42 грн - інфляційні втрати за період до 23.02.2022 та 18,87 грн 3% річних за період до 23.02.2022. Решта позовних вимог задоволенню не підлягають за необґрунтованістю. Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне. Згідно з положеннями статті 59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. Відповідно до статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, у тому числі, гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. У частині третій статті 141 ЦПК України передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Тобто, ЦПК України передбачено критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських послуг (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхньої вартості, виходячи з конкретних обставин справи. Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: partial