Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-12 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача У листопаді 2025 року акціонерне товариство «Універсал Банк» (далі - АТ «Універсал Банк») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позов мотивовано тим, що в жовтні 2017 року АТ «Універсал Банк» запустило новий проект Monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки Monobank. 03.04.2024 [PERSON] (далі Відповідач, Клієнт) звернувся до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 03.04.2024 та, встановивши мобільний додаток monobank, отримав розрахункову карту № [NUMBER] . АТ «Універсал банк» свої зобов`язання за Договором виконало в повному обсязі, а саме, надало Відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених Договором, та в межах встановленого кредитного ліміту.Відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору На підставі вищезазначеного загальний розмір заборгованості [PERSON] перед АТ «Універсал банк» за Договором станом на 05.10.2025 становить 11 100,30 грн в тому числі:загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 5 081,19 грн; заборгованість з пені 1 329,81 грн; заборгованiсть за порушення грошового зобов`язання 4 689,30 грн. Враховуючи невиконання [PERSON] умов договору, позивач просить суд стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Універсал банк» заборгованість за Договором про надання банківських послуг «Monobank» від 03.04.2024 у розмірі 11 100,30 грн. станом на 05.10.2025, що складається із загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) у розмірі 5081,19 грн., заборгованості з пені у розмірі 1 329,81 грн. та заборгованості за порушення грошового зобов`язання у розмірі 4 689,30 грн. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді від 20.11.2025 відкрито провадження у справі, розгляд якої призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та роз`яснено, що розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін проводиться за її клопотанням, яке вона може подати в строк для подання відзиву на позов. У встановлений судом строк відповідачем, яка належним чином повідомлений про розгляд справи в порядку спрощеного провадження, не надано відзиву на позов без поважних причин, а тому суд вирішує спір за наявними матеріалами справи, відповідно до частини 2 статті 191 ЦПК України. Зважаючи на відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні та незначну складність спору, суд не вбачає підстав для проведення судового засідання, а тому справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін відповідно до частини 5 статті 279 ЦПК України. Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Фактичні обставини, встановлені судом Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що акціонерне товариство «Універсал Банк» запустив новий проект «Монобанк», в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки «Монобанк». Після перевірки кредитної історії на платіжних картках «Монобанк» за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал Банк», далі - Умови, опубліковані на офіційному сайті Банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням: https://www.monobank.ua/terrns. 03.04.2024 [PERSON] (далі Відповідач, Клієнт) звернувся до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 03.04.2024 та, встановивши мобільний додаток monobank, отримав розрахункову карту № [NUMBER] . Зі змісту Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг від 03.04.2024 [PERSON] підтверджує, що надані ним документи є чинними (дійсними) та наведені вище їх копії відповідають оригіналу та надана ним інформація є правдивою. Засвідчив генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем, що буде використовуватись ним для вчинення правочинів та платіжних операцій, та визнав, що цифровий підпис є аналогом власноручного підпису. У Анкеті-заяві до Договору про надання банківських послуг від 03.04.2024 [PERSON] просив відкрити поточний рахунок у гривні та встановити кредитний ліміт на суму, визначену в додатку. На підтвердження факту укладення кредитного договору банк надав умови і правила обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів «Монобанк». Як вбачається із паспорту споживчого кредиту картки «Monobank», базова відсоткова ставка становить 3,1% на місяць (37,2 % річних), тип відсоткової ставки - фіксована, реальна річна відсоткова ставка становить 44,26 %. Згідно з наданим банком розрахунком, враховуючи невиконання відповідачем умов договору про надання банківських послуг, за договором від 03.04.2024 у [PERSON] станом на 05.10.2025 утворилася заборгованість в сумі 11 100,30 грн. Згідно з п. 1.1 Статуту акціонерного товариства «Універсал Банк», погодженого Національним банком України 09.12.2020, ПАТ «Універсал Банк» було змінено на приватне акціонерне товариство та який було перейменовано на акціонерне товариства «Універсал Банк». Норми права, які були застосовані судом Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна особа повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Так, ст. 626 ЦК України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. У статті 627 ЦК України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 2 ст. 1050 ЦК України передбачено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Мотивована оцінка і висновки суду Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідач [PERSON] підтвердив в анкеті-заяві, що усі наступні правочини, у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень можуть вчинятися ним та банком з використанням електронного цифрового підпису, а усе листування щодо цього договору здійснювати через мобільний додаток або через інші дистанційні канали. Наведене у свою чергу свідчить про належне укладення кредитного договору, в тому числі погодження Умов обслуговування рахунків фізичної особи з додатками, шляхом проставляння електронного цифрового підпису сторін. Аналогічна правова позиція сформована у постанові від 16 грудня 2020 року у справі № 561/77/19. Скасовуючи судові рішення про відмову у позові і ухвалюючи нове про стягнення боргу за кредитним договором, Верховний Суд зазначив, що матеріали справи містять достатньо доказів, з яких вбачається, що між сторонами був укладений кредитний договір в електронній формі, умови якого позивачем були виконані, однак відповідач у передбачений договором строк кредит не повернув. Такі ж висновки щодо правомірності укладання сторонами кредитного договору в електронній формі та його відповідність вимогам закону, в тому числі Закону України "Про електронну комерцію" містять постанови Верховного Суду від 12 січня 2021 року у справі № 524/5556/19 та від 10 червня 2021 року у справі № 234/7159/20. Доказів того, що [PERSON] сплатив заборгованість за тілом кредиту, а також щодо неправомірності здійснення розрахунку заборгованості за наданим кредитом чи нарахування заборгованості за порушення грошового зобов`язання, суду не надано, також не надано спростування наданого позивачем розрахунку. З урахуванням приписів ч. 6 ст. 81 ЦПК України обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ч. 2 ст. 615 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач порушуючи умов договору свої зобов`язання належним чином не виконав, внаслідок чого в нього утворилася заборгованість, чим порушені майнові права позивача, відтак позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за тілом кредиту підлягають задоволенню. Щодо вимоги про стягнення пені Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до п. 18 Розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» з 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває по теперішній час. Оскільки позивачем у період дії в Україні воєнного стану нараховано до сплати пеню та заборгованість за порушення грошового зобов`язання за договором позики у загальному розмірі 6 019,00 грн, від сплати якої позичальник звільняється в силу зазначених вище вимог ЦК України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для її стягнення. Враховуючи викладене, суд вважає, що позов слід задовольнити частково та з відповідача на користь позивача стягнути залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 5 081,19 грн. Судові витрати Вирішуючи питання розподілу судових витрат щодо сплати судового збору, суд з урахуванням вимог ч. 2 ст. 141 ЦПК України вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 108,85 грн, тобто пропорційно розміру задоволених позовних вимог (5 081,19 х 2 422,40 /11 100,30).

Outcome: partial