Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-13 00:00:00

20.10.2025 представник позивача Тугарінов О.Ю. подав до Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області позовну заяву, в якій просить стягнути із [PERSON] безпідставно набуті грошові кошти у сумі 24000,00 грн. та судові витрати. В обґрунтування позовних вимог вказує на те, що 26 січня 2025 року, невідома особа, після успішного проходження автоматичної фото-верифікації, маючі наявні персональні данні особи та діючи нібито від імені громадянина [PERSON] , без його згоди та відома, оформила через мобільний застосунок «Pumb Online», із використанням номеру оператора мобільного зв`язку, заяву на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 340465800 від 26 січня 2025 року та відкрила в АТ «ПУМБ» на його ім`я пакет послуг «ВСЕМОЖУ Online 2,99»: поточний рахунок у форматі IBAN: № [NUMBER] ; у валюті гривня, для власних потреб, до якого емітовано картку миттєвого випуску (не персоніфіковану) [NUMBER] . У подальшому, 26 січня 2025 року, невідома особа, діючи без відома та згоди [PERSON] , через мобільний застосунок «Pumb Online», виконала неналежну платіжну операцію, переказавши без законних підстав з відкритого на його ім`я в АТ «ПУМБ» поточного рахунку у форматі IBAN : [NUMBER] ; у валюті гривня, суму отриманих від Банку кредитних коштів у розмірі 24 000 гривень на банківську платіжну картку неналежного отримувача АТ «ПУМБ». Як встановлено Банком, поточний рахунок у форматі IBAN: № [NUMBER] ; у валюті гривня, до якого емітовано платіжнукартку World Debit_VIRTUAL № [NUMBER] ( [NUMBER] ) та на яку 26 січня 2025року здійснено неналежну платіжну операцію, відкрито в АТ «ПУМБ» на ім`я користувача [PERSON] . Таким чином, відповідачем здійснено неналежну платіжну операцію, внаслідок чого він безпідставно заволодів коштами, які йому не належать. А тому, такі кошти підлягають стягненню з відповідача в повному обсязі. Ухвалою суду від 22.10.2025 справу прийнято до провадження, визначено, що розгляд справи буде проводитись за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін, призначено судове засідання. Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак у позовній заяві просив суд розгляд справи здійснювати у відсутності представника позивача, зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи шляхом направлення судових повісток засобами поштового зв`язку, в судове засідання не прибув, причин неявки не повідомляв. 14.01.2026 постановлено ухвалу суду про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних у справі доказів. Водночас у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносин. Судом встановлено, що 26 січня 2025 року, невідома особа, після успішного проходження автоматичної фото-верифікації, маючі наявні персональні данні особи та діючи нібито від імені громадянина [PERSON] , без його згоди та відома, оформила через мобільний застосунок «Pumb Online», із використанням номеру оператора мобільного зв`язку, заяву на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 340465800 від 26 січня 2025 року та відкрила в АТ «ПУМБ» на його ім`я пакет послуг «ВСЕМОЖУ Online 2,99»: поточний рахунок у форматі IBAN: № [NUMBER] ; у валюті гривня, для власних потреб, до якого емітовано картку миттєвого випуску (не персоніфіковану) [NUMBER] . У подальшому, 26 січня 2025 року, невідома особа, діючи без відома та згоди [PERSON] , через мобільний застосунок «Pumb Online», виконала неналежну платіжну операцію, переказавши без законних підстав з відкритого на його ім`я в АТ «ПУМБ» поточного рахунку у форматі IBAN : [NUMBER] ; у валюті гривня, суму отриманих від Банку кредитних коштів у розмірі 24 000 гривень на банківську платіжну картку неналежного отримувача АТ «ПУМБ». Як встановлено судом з матеріалів справи, поточний рахунок у форматі IBAN: № [NUMBER] ; у валюті гривня, до якого емітовано платіжнукартку World Debit_VIRTUAL № [NUMBER] ( [NUMBER] ) та на яку 26 січня 2025року здійснено неналежну платіжну операцію, відкрито в АТ «ПУМБ» на ім`я користувача [PERSON] . Так, неналежна платіжна операція, крім вищевикладеного, також підтверджується випискою по рахунку у форматі IBAN : № [NUMBER] ; у валюті гривня, звітом по транзакціях по вказаному рахунку, випискою по рахунку у форматіIBAN: № [NUMBER] ; у валюті гривня, звітом по транзакціяхпо зазначеному рахунку, довідкою із системи ITM розшифровки операцій черезсервіси Банку (А2С, С2А,Р2Р, Р4Р) по 3975902092 за період 26 січня 2025 року 27січня 2025 року, вивантаженням СМС-повідомлень, що надсилались АТ «ПУМБ» наномери операторів мобільного зв`язку [NUMBER] та [NUMBER] . Після проведеної АТ «ПУМБ» перевірки за зверненням громадянина [PERSON] про неналежну платіжну інформацію, доводи заявника знайшли своє підтвердження. За результатами розгляду АТ «ПУМБ», заборгованість списана, договір закритий 31 січня 2025 року за рішенням, інформація про оформлений на його ім`я кредит видалена з бюро кредитних історій. Розглядаючи даний спір, суд виходить із того, що між сторонами виникли правовідносини, які регулюються загальними положення ЦК України про зобов`язання. Відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Отже, застосування положень ст. 1212 ЦК України передбачає встановлення наявності у позивача права власності на безпідставно набуте відповідачем майно. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньо правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. За змістом вказаної норми зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених ст. 11 ЦК України). Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 року у справі №922/3412/17, зроблено висновок, що предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України. Згідно з ч. 1 ст. 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. Так, як встановлено судом раніше, що грошові кошти, що перераховані на картковий рахунок [NUMBER] у АТ «ПУМБ» на загальну суму 24000 гривень перебувають у відповідача без достатньої правової підстави, а відтак згідно із ч.1 ст. 1212, ч.1 ст.1213 ЦК України підлягають поверненню Позивачу у повному обсязі. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів)(ст. 12, 81, 89 ЦПК України). Отже відповідач зобов`язаний повернути позивачу безпідставно отримані грошові кошти в у розмірі 24000,00 грн. Взявши до уваги викладене вище, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі і стягнення з відповідача на користь позивача безпідставно отриманих грошових коштів розмірі 24000,00 грн.. Одночасно,

Outcome: approved