Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-28 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом вказуючи, що 26.01.2024 року [PERSON] приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського (поточного) рахунку. Відповідно, підписав Заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, на підставі якої відповідачу було відкрито поточний рахунок, встановлено відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку, як засіб доступу до рахунку. Вказані документи містять всі суттєві умови кредитування, строк, розмір процентів, максимальний розмір кредиту, тощо. Відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,80 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним Анкета-Заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у А-Банку разом з Умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та Банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. Всі основні умови кредитування доведені відповідачеві, що свідчить його підпис в Паспорті споживчого кредиту. АТ "А-БАНК" свої зобов`язання за Договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме встановив кредитний ліміт у розмірі, відповідно до умов Договору. Відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору, внаслідок чого, станом на 24.10.2025 року утворилась заборгованість у розмірі 17 096,38 грн. (9 357,71 грн. - заборгованість за кредитом; 6 788,67 грн. - заборгованість по відсоткам; 950,00 грн. пеня), яку просить стягнути на користь позивача, а також понесені судові витрати. АТ «А-Банк» явки свого представника в судове засідання не забезпечило, одночасно з подачею позову до суду, було заявлене клопотання про розгляд справи за відсутності їхнього представника, позовні вимоги підтримують та не заперечують проти заочного розгляду справи. Відповідач повторно в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся завчасно за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання, за адресою його вибуття (за новим місцем не зареєструвався), а також повідомлення на вебсайті суду. Відзиву на позовну заяву до суду не надходило, як і будь яких інших заяв чи клопотань. За наявності передбачених ч. 1 ст. 280 ЦПК України умов суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши наявні у справі докази, суд дійшов таких висновків. Встановлено, що 26 січня 2024 року [PERSON] підписав Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-БАНК». Проставленням власноручного або цифрового власноручного (на екрані телефону/термінала) підпису під цією анкетою-заявою, відповідач підтвердив, що дана анкета-заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг АТ "А-БАНК", що розміщені за посиланням https://a-bank.com.ua, між ним та АТ "А-БАНК" становлять Договір про надання банківських послуг, умови якого йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. 26 січня 2024 року [PERSON] , діючи на підставі особистого волевиявлення, підписав Заяву, яка разом з Умовами та правилами надання банківських послуг становлять Договір, в якій просив відкрити поточний рахунок № [NUMBER] у UAH та встановити кредитний ліміт на таких умовах: вид послуги - відкриття та обслуговування поточного рахунку. До рахунку Банк випускає платіжний інструмент у вигляді платіжної картки. Згідно з п. 6-10.2. Заяви, сума кредиту (ліміту) - від 1 000 грн. до 200 000 грн. Клієнт беззастережно погоджується із тим, що Банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку встановлювати, зменшувати або збільшувати розмір дозволеного кредитного ліміту, про що банк повідомляє клієнта шляхом надсилання повідомлень через дистанційні канали обслуговування. Пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 дні за ставкою 0,000001 %. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,4 % на місяць. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу. Строк кредитування (строк дії кредитного договору) 240 місяців. Порядок погашення - щомісяця, до останнього дня поточного місяця включно, в розмірі не менше 5 % від заборгованості та не менше нарахованих відсотків за користування кредитом, та не менше 100 грн. й не більше повного розміру заборгованості за Договором про споживчий кредит. При невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту застосовується ставка у розмірі 6,8 % у місяць, яка нараховується на суму загальної заборгованості. Пунктом 10.2. передбачено застосування штрафу за несвоєчасне погашення кредиту та/або відсотків. Відповідач підтвердив, що до укладення цієї угоди ознайомився з актуальними Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-БАНК», що розміщені за посиланням: www.a-bank.com.ua/terms, з інформацією, яка розміщується на вебсайті та доступна за посиланням www.a-bank.com.ua, в повному об`ємі, відповідно до ч. 2 ст. 12 ЗУ «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», з Довідкою про систему гарантування вкладів фізичних осіб. Ця Заява, у вигляді паперового документа, підписується Клієнтом власноручним підписом, а у вигляді електронного документа цифровим власноручним підписом або простим/удосконаленим електронним підписом у мобільному додатку ABank24 чи в інших каналах дистанційного обслуговування. Ця Заява складена в електронній формі та підписується Клієнтом цифровим власноручним підписом або удосконаленим електронним підписом у мобільному додатку ABank24 при підтвердженні оформлення кредиту. Всі основні умови кредитування доведені відповідачеві, що свідчить його електронний підпис в Паспорті споживчого кредиту «Кредитна картка «Вигода». До матеріалів справи також додано Витяг з Умов та правил надання банківських послуг у АТ «АКЦЕНТ-БАНК» розміщеного на сайті https://a-bank.com.ua/terms в розділі «Умови та правила», а також Тарифи по картці «Зелена». Згідно п. 2.1.4.6.4 Умов та правил надання банківських послуг, У разі виникнення прострочених зобов`язань за Договором Банк має право вимагати сплати Клієнтом штрафу та/або пені у встановленому розмірі. Встановлено, що [PERSON] (IПН: [NUMBER] ) відкрито рахунок № [NUMBER] та видано наступні картки: № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року; № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року; № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року, що стверджується Довідкою АТ «А-БАНК» за картками. Додано також Довідку за лімітами, за яким встановлений [PERSON] розмір ліміту не перевищував 9 500,00 грн. Рух грошових коштів на картковому рахунку клієнта [PERSON] [NUMBER] , за період з 26.01.2024 по 24.10.2025 року зафіксовано у Виписці по картці від 24.10.2025 року, згідно якої сума витрат за період становить 21 632,06 грн., сума зарахувань за період: 4 975,00 грн., сума комісій 348,54 грн. За Розрахунком позивача, заборгованість [PERSON] за договором № Б\\Н вiд 26.01.2024 року, станом на 24.10.2025 року, в загальному становить 17 096,38 грн., що включає в себе: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) -9 357,71 грн., загальний залишок заборгованості за процентами 6 788,67 грн. та заборгованість за пенею/штраф 950,00 грн. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до положень ч. 1 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Частиною першою статті 205 ЦК України визначено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Згідно з ч. 1 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Відповідно до ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст. 628 ЦК України). Статтею 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до положень ст. 639 ЦК України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі (п. 5 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про електронну комерцію»). Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 12 ЗУ "Про електронну комерцію", якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Відповідно до ст. 526, 527, 530 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно з ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем було укладено кредитний договір, шляхом підписання Заяви про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, за яким останій користувався коштами кредитного ліміту, однак внаслідок неналежного виконання умов Договору, утворилась заборгованість перед позивачем. Суд враховує те, що розрахунок заборгованості наданий позивачем відповідачем не спростовується і доказів погашення кредитної заборгованості суду не надано. А тому вимога позивача про стягнення з відповідача заборгованості за тілом кредиту та процентами за користування кредитом ґрунтується на вимогах закону, підтверджується належними доказами та підлягає задоволенню. Що стосується стягнення пені (штрафу) в розмірі 950,00 грн., то суд зазначає таке. Згідно зі ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (ч. 1 ст. 14 ЦК України). Критерії правомірності примусу суб`єкта цивільного права до певних дій (бездіяльності) пов`язуються з тим, що відповідні дії (бездіяльність) мають бути обов`язковими для такого суб`єкта (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/8618/15-ц (провадження № 61-4393сво18). У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст. 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (п. 18 Прикінцевих таперехідних положень ЦК України). Верховний Суд вже викладав висновки щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Так, у постанові від 12 лютого 2025 року у справі № 758/5318/23 зроблено висновок, що "у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Тлумачення п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: (1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; (2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; (3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ч. 2 ст. 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)". З урахуванням викладеного, до спірних правовідносин, які виникли у зв`язку із невиконанням відповідачем грошових зобов`язань, що випливають із Договору від 26 січня 2024 року, підлягають застосуванню вимоги пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. Таким чином, в частині стягнення з відповідача пені (штрафу) в розмірі 950,00 грн. належить відмовити. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, а саме, у разі часткового задоволення позову - судовий збір покладається на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача належить стягнути 2 287,79 грн. пропорційно сумі задоволених позовних вимог. На підставі вищезазначеного та

Outcome: approved