Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-04 00:00:00

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Балакірєва 17-В" до [PERSON] про стягнення заборгованості за надані послуги, у якій просить стягнути з [PERSON] на свою користь заборгованість за надання послуг з обслуговування житлового будинку та прибудинкової території будинку [ADDRESS] за період з травня 2020 року по квітень 2025 року на загальну суму 17 831 (сімнадцять тисяч вісімсот тридцять одна) грн 03 коп. та втрати від інфляції 6 554 (шість тисяч п?ятсот п?ятдесят чотири) грн 26 коп., а також три проценти річних у сумі 1369 (тисяча триста шістдесят дев?ять) грн. 08 коп., а усього 25 754 (двадцять п?ять тисяч сімсот п?ятдесят чотири) грн 37 коп. Також позивач просить стягнути з [PERSON] понесені судові витрати, а саме: судовий збір у сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн та витрати на професійну правничу допомогу у сумі 7000 (сім тисяч) грн, а усього 10 028 (десять тисяч двадцять вісім) грн. Позов обгрунтовано тим, що Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Балакірєва 17-В» є балансоутримувачем і здійснює управління та утримання спільного майна власників багатоквартирного будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Протоколами загальних зборів Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Балакірєва 17-В» було затверджено кошторис позивача, розмір і порядок внесків і платежів співвласників на 2020-2022 роки. Відповідач, [PERSON] , є власником квартири [ADDRESS] , за період часу з травня 2020 року по квітень 2025 року у відповідача утворилася заборгованість перед позивачем по оплаті послуг з обслуговування житлового будинку та прибудинкової території на загальну суму 17831,03 грн, на листи-претензії відповідач не реагує. Від [PERSON] до суду надійшов відзив та заява про застосування строків позовної давності, у яких він зазначив, що позивач вже звертався до суду з вимогами про заборгованість за надані послуги з обслуговування житлового будинку та прибудинкової території за період з травня 2020 року по серпень 2023 року, постановою Харківського апеляційного суду від 18 березня 2025 року апеляційну скаргу Об?єднання співласників багатоквартирного будинку розгляду залишено без задоволення; також відповідач посилається на те, що позивач пропустив строк позовної давності, так як заборгованість та інші суми були нараховані за період більше, ніж три роки; позивач належним чином не повідомляв відповідача про наявні тарифи та заборгованість, а відтак відповідач не відмовлявся сплачувати внески та платежі на утримання будинку. Відповідач також заперечував проти витрат на професійну правничу допомогу у сумі 7000 грн. У судовому засіданні, яке відбулося 12.08.2025, представник відповідача повідомила суд, що відповідач готовий сплатити грошові кошти, якщо позивач надасть йому підтвердження проведених ним нарахувань за надані послуги. 17.11.2025 від представника позивача до суду надійшло клопотання про долучення доказів, у якому він просив долучити до матеріалів справи витяг по рахунку № 000046 та інформаційні листи щодо нарахувань внесків на утримання будинку та прибудинкової території власнику квартири [ADDRESS] . Представник відповідача у судовому засіданні 05 січня 2026 року заперечував проти долучення вказаних доказів до матеріалів справи, зазначав, що вони подані позивачем з пропуском процесуального строку без клопотання про їх поновлення. Представник позивача у судовому засіданні просив вказані докази долучити, зазначав, що причина пропуску строку є поважною, оскільки вказані докази були подані на прохання відповідача. Відповідно до ч. 2 ст. 83 Цивільного процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Частиною 8 ст. 83 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що локази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Суд вважає, що оскільки представник відповідача у судовому засіданні, яке відбулося 12.08.2025, повідомила суд, що відповідач готовий сплатити грошові кошти, якщо позивач надасть підтвердження проведених ним нарахувань за надані послуги, у тому числі квитанції, вважає, що позивач подав вказані докази, у тому числі з ініціативи відповідача, а тому процесуальний строк на подання вказаних доказів може бути поновлено. Окрім того, витяг по рахунку № 000046 було подано позивачем разом із позовною заявою. 20.11.2025 від позивача надійшли додаткові пояснення по справі, у яких він додатково навів правові підстави своїх позовних вимог. У судове засідання з`явився представник позивача, позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві. До суду також з`явився представник відповідача, який проти задоволення позовних вимог заперечував з підстав викладених у відзиві.. Всебічно та повно дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. 24 квітня 2020 року голова ОСББ "Балакірєва 17-В" прийняв будинок за адресою [ADDRESS] , що підтверджується актом прийому-передачі та повідомленням до АВІЗО від 24 квітня 2020 року. Суду також надано статут ОСББ "Балакірєва 17-В", відповідно до п. 3 розділу ІІІ якого до виключної компетенції загальних зборів належить визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. Відповідно до протоколу загальних зборів об?єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , 06 грудня 2020 року на зборах було затверджено проект кошторису згідно додатку N?1 та розмір платежу 6.9918 грн для 1-0 поверху, нежитлових приміщень (які знаходяться на 1-му поверсі та/або у підвальному приміщенні) та 7.6469 грн для 2-9 поверхів, нежитлових приміщень (крім тих, які знаходяться на 1-му поверсі), тех. поверху за 1м2 у місяць. Відповідно до протоколу загальних зборів об?єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , 21 грудня 2021 року на зборах було затверджено проект кошторису згідно додатку № 1 та розмір платежу 6.5817 грн для 1-0 поверху, нежитлових приміщень (знаходяться на 1-му поверсі та/або у підвальному приміщенні) та 7.2656 грн для 2-9 поверх нежитлових приміщень (крім тих, які знаходяться на 1-му поверсі), тех. поверху за 1м2 місяць. У судовому засіданні представник позивача пояснив, що після введення воєнного стану в Україні розміри платежів за обслуговування будинку не змінювалися. Разом із позовною заявою суду також надано витяг по рахунку № [NUMBER] , відповідно до якого власнику квартири [ADDRESS] було нараховано до сплати 17831 грн 03 коп. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної складової частини щодо об`єкта нерухомого майна квартира [ADDRESS] , належить [PERSON] . Цей факт відповідачем не заперечується. Позивачем також надано доказ того, що у 2021 та у 2022 році [PERSON] листом з описом вкладення надсилалися претензії у порядку досудового врегулювання спору. Відповідач разом із відзивом надав докази того, що відповідач є внутрішньо переміщеною особою, що підтверджується довідкою від 10.06.2022 № 6117-5001738768, а також надав суду листи, у яких повідомляв позивача про це, та які надіслав позивачу листом з описом вкладення у 2025 році. Також відповідач надав суду скрін-шоти інтернет сторінок, як пояснили у судовому засіданні представник відповідача та позивача, це відображення із сайту створеному ОСББ "Балакірєва 17-В", де кожен із вкласників квартир у будинку за адресою [ADDRESS] , може ознайомитися зі станом свого рахунку, у тому числі і з нарахуваннями за надання послуг з обслуговування житлового будинку та прибудинкової території. Представником відповідача не заперечувався той факт, що відповідач має особистий кабінет на сайті створеному ОСББ "Балакірєва 17-В", де можна відслідковувати свої нарахування та витрати ОСББ. Згідно з наданим ОСББ "Балакірєва 17-В" розрахунком заборгованість [PERSON] за період з травня 2020 року по квітень 2025 року становить 17 831 грн 03 коп., втрати від інфляції 6 554 грн 26 коп., три проценти річних - 1369 грн 08 коп., а усього 25 754 грн 37 коп. Спірні правовідносини виникли з приводу несплати відповідачем наданих позивачем житлово-комунальних послуг з обслуговування житлового будинку та прибудинкової території будинку і регулюються, зокрема, Законом України від 24 червня 2004 року № 1875-IV «Про житлово-комунальні послуги» та Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII. Відносини між учасниками у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах (частина перша статті 19 Закону № 1875-IV). Надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах (частина перша статті 12 Закону № 2189-VIII). Споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом (пункт 5 частини третьої статті 20 Закону № 1875-IV). Плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно (частина перша статті 32 Закону № 1875-IV). Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору (частина перша статті 9 Закону № 2189-VIII). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк (пункт 18 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, у первинній редакції). Розрахунковим періодом для оплати послуг, якщо інше не визначено договором, є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем), якщо договором не встановлено інший строк (пункт 18 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 18 серпня 2017 року № 633, чинної з 30 серпня 2017 року). Матеріалами справи підтверджується, що 24 квітня 2020 року голова ОСББ "Балакірєва 17-В" прийняв будинок за адресою [ADDRESS] . 29.02.2020 установчими зборами співвласників багатоквартирного будинку "Балакірєва 17-В" було затверджено статут ОСББ "Балакірєва 17-В", відповідно до п. 3 розділу ІІІ якого до виключної компетенції загальних зборів належить визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. Протоколами загальних зборів об?єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , від 06 грудня 2020 року та від 21 грудня 2021 року було було затверджено проект кошторису та платежів. Відповідач не заперечує того факту, що не оплачував послуги, які надавало ОСББ "Балакірєва 17-В", за адресою [ADDRESS] . Щодо аргументів відповідача щодо того, що позивач вже звертався до суду з вимогами про заборгованість за надані послуги з обслуговування житлового будинку та прибудинкової території за період з травня 2020 року по серпень 2023 року, яку ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 02.12.2024 залишено без розгляду та постановою Харківського апеляційного суду від 18 березня 2025 року апеляційну скаргу Об?єднання співласників багатоквартирного будинку розгляду залишено без задоволення, суд зазначає наступне. Заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.01.2024 позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Балакірєва 17-В» до [PERSON] про стягнення заборгованості за надані послуги з обслуговування житлового будинку та прибудинкової території задоволено. 04.09.2024 ухвалою суду скасовано заочне рішення, ухвалене 24.01.2024 року Дзержинським районним судом міста Харкова по цивільній справі № 638/14697/23 за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Балакірєва 17-В" до [PERSON] про стягнення заборгованості за надані послуги з обслуговування житлового будинку та прибудинкової території, та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 02.12.2024 позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Балакірєва 17-В" до [PERSON] залишено без розгляду. Відповідно до ч. 2 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, аргумент відповідача щодо того, що спір між тими самими сторонами з тих самих підстав вже розглянуто судом спростовується матеріалами справи. Щодо аргументу відповідача про неповідомлення відповідача належним чином про наявні тарифи та заборгованість, то з цього приводу суд зазначає наступне. Матеріалами справи підтверджується та не заперечується представником відповідача, що [PERSON] має особистий кабінет на сайті створеному ОСББ "Балакірєва 17-В", де можна відслідковувати свої нарахування та витрати ОСББ. Сам відповідач надав суду скрін-шоти, зроблені у вказаному особистому кабінеті, за вкладкою, що свідчить про листування позивача з відповідачем. Тому суд відхиляє такі доводи відповідача. Що ж до заяви відповідача про сплив строків позовної давності, то з цього приводу суд зазначає наступне. Якщо договором не встановлений інший термін, то з 21 числа кожного місяця починається період прострочення оплати наданих у попередньому місяці послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, а отже, і перебіг позовної давності щодо відповідного щомісячного платежу, за яким споживач допустив прострочення. Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 712/8916/17 (провадження № 14-448цс19). Оскільки заборгованість за житлово-комунальні послуги нараховувалась позивачем щомісяця, то перебіг загальної позовної давності слід відраховувати від кожного щомісячного платежу, що узгоджується зі змістом указаної постанови Великої Палати Верховного Суду. Перебіг позовної давності за вимогами кредитора, які випливають з порушення боржником умов договору про погашення боргу частинами (щомісячними платежами) починається стосовно кожної окремої частини, від дня, коли відбулося це порушення. Позовна давність у таких випадках обчислюється окремо по кожному простроченому платежу(постанова Верховного Суду України від 30 вересня 2015 року у справі № 6-154цс15). Відповідно до ч. 3 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. До правових наслідків порушення грошового зобов`язання, передбачених ст. 625 ЦК, застосовується загальний строк позовної давності тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). У постанові Верховного Суду від 06.12.2023 по справі №212/10834/21 було зроблено наступний висновок, що з урахуванням пункту 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України та часу введення в Україні карантину у межах позовної давності знаходиться період з березня 2017 року. Згідно з ч. 2 ст. 263 ЦК України у разі виникнення обставин для зупинення перебігу позовної давності, перебіг позовної давності зупиняється на весь час існування цих обставин. Від дня припинення обставин, що були підставою для зупинення перебігу позовної давності, перебіг позовної давності продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Відповідно до ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Згідно з п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. З метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУШ-19 Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 був введений карантин (дата набрання чинності 12.03.2020), дія якого неодноразово продовжувалась відповідними постановами КМ України до 30.06.2023. У постанові Верховного Суду від 07.09.2022 р. у справі №679/1136/21 зазначено, що у п. 12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України в редакції Закону № 540-ІХ перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 за № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVID-19» з 12 березня 2020 року на усій території України установлений карантин, який продовжений до 31 серпня 2021 року. Тобто строки, визначені статтями 257, 258 ЦК України, були продовжені на час карантину, а тому слідує, що на момент звернення позивача з цим позовом, строк позовної давності не закінчився. Отже, починаючи з 12 березня 2020 року строк позовної давності продовжений на час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19). Законом України від 15.03.2022 №2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» внесено зміни до ЦК України щодо строків позовної давності, зокрема, розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено п. 19, який з-поміж іншого передбачає, що на період дії воєнного і надзвичайного стану продовжуються загальні і спеціальні строки позовної давності встановлені, ст. 257-259 ЦК України. Так, відповідно до п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (в редакції Закону № 3450-ІХ від 08.11.2023) у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. У зв`язку з військовою агресією проти України указом Президента від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» на всій території України запроваджено правовий режим воєнного стану з 24 лютого 2022 року, дія якого неодноразово продовжувалась відповідними указами Президента України, крайнім з яких є указ Президента України від 14.01.2025 № 26/2025, що затверджено Законом від 15.01.2025 № 4220-1Х, який продовжує дію воєнного стану до 09.05.2025. Отже,

Outcome: approved