Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-07 00:00:00

У жовтні 2025 року заявник [PERSON] , через свого представника адвоката Рижкову В.О., звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин. В обґрунтування заяви вказує, що він разом з [PERSON] являються співвласниками будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] , останній також є його рідним племінником та сином його рідної сестри. Вказує, що у 2009 році [PERSON] поїхав у невідомому напрямку та зник й до теперішнього часу жодного разу не виходив на зв`язок та не з`являвся за місцем проживання. На цій підставі рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області у справі №383/776/15-ц від 20 жовтня 2015 року [PERSON] визнано безвісно відсутнім. Заявник також вказує, що він звернувся до приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу з приводу встановлення опіки над майном [PERSON] , але оскільки у нього відсутні докази родинних відносин між ним та сестрою [PERSON] , яка являється матір`ю [PERSON] , тому нотаріусом йому відмовлено у вчинені нотаріальної дії. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 15.10.2025 року суд прийняв заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи в порядку окремого провадження. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 21.11.2025 року задоволено клопотання представника заявника про витребування письмових доказів. Заявник [PERSON] в судовому засіданні заяву підтримав повністю, просив її задовольнити з підстав зазначених у заяві. Представник заявника, адвокат Рижкова В.О. в судовому засіданні заяву підтримала повністю, просив її задовольнити з підстав зазначених у заяві в подальшому подала заяву про слухання справи за відсутності заявника та представника заявника (а.с.77). Заінтересована особаприватний нотаріус Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошина С.А. в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, до суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності (а.с.76). Суд, заслухавши пояснення учасників справи та показання свідків, дослідивши письмові докази та оцінивши їх у відповідності до ст.89 ЦПК України вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню виходячи із наступного. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах встановлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 та п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі й факт родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до п.7 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , [INFO] та [PERSON] успадкували після смерті [PERSON] у рівних частинах спадкове майно, яке складається з житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою в [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом виданого в.о. державним нотаріусом Бобринецької державної нотаріальної контори Вороненко Л.В. від 11.11.1998 року, зареєстрованого в реєстрі за №796 (а.с.13). Згідно копії будинкової книги на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] вбачається, що в даному будинку спільно проживали [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] (а.с.21-27). В судовому засіданні допитано свідка [PERSON] , яка суду показала, що знає родину заявника [PERSON] протягом тривалого часу, оскільки він є її сусідом. Свідок зазначила, що [PERSON] доводилася рідною сестрою [PERSON] , а її син [PERSON] доводився заявнику племінником. Також свідок показала, що зазначена родина раніше проживала у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , де наразі проживає лише заявник. Свідок повідомила, що приблизно з 1997 року вона не бачила за вказаною адресою ні [PERSON] ні її сина [PERSON] . В судовому засіданні допитано свідка [PERSON] та [PERSON] , які суду надали аналогічні свідку [PERSON] покази. Також родинні зв`язки між [PERSON] та [PERSON] підтверджуються Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 21 жовтня 2015 року № 00015919883, згідно з яким [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] , [INFO] (а.с.18-20). Також зазначений факт підтверджується Формою № 1, з якої вбачається, що під час особистого заповнення заяви на отримання паспорта громадянина України 14 квітня 2000 року [PERSON] у графі «прізвище, ім`я та по батькові батька і матері» ним було зазначено " [PERSON] " (а.с.16-17). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №00055245966 від 10.12.2025 року (а.с.56-58). Відповідно до рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 20 жовтня 2015 року у справі №383/776/15-ц, ухваленого за заявою [PERSON] , визнано безвісно відсутнім [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] . Зазначене рішення суду набрало законної сили 31.10.2015 року (а.с.28-30). Відповідно до листа приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошиної С.А., наданого у відповідь на усне звернення заявника [PERSON] щодо встановлення опіки над майном фізичної особи [PERSON] повідомлено, що заявником не надано документальних доказів, які підтверджують наявність сімейних або родинних відносин між ним та [PERSON] (а.с.14). Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі ст.ст.1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування здійснюється за законом або заповітом. При цьому, положеннями ст.1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Згідно статті 1262 ЦК України у другу чергу права на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (стаття 1263 ЦК України). Відповідно до приписів Цивільного кодексу України (статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. У постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами. Разом з тим, суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів, і виключно за наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №320/948/18 зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Відповідно до роз`яснень, які викладені в п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Судом встановлено, що факт родинних відносин заявника з померлою рідною сестрою [PERSON] та безвісно відсутнім племінником [PERSON] має юридичне значення, оскільки безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника. Підтвердження даного факту необхідне заявнику для вчинення нотаріальних дії з встановлення опіки над майном особи, яка визнана судом безвісно відсутньою, й вирішити питання родинних відносин в іншому, окрім судового порядку, для заявника неможливо. З урахуванням викладеного, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених дослідженими в судовому засіданні доказами, суд дійшов висновку, що факт родинних відносин, про який заявляє [PERSON] , знайшов своє підтвердження, та має юридичне значення для заявника для оформлення опіки над майном особи, яка визнана судом безвісно відсутньою, а отже вимоги заяви підлягають задоволенню. Відповідно до ч.7 ст.294 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом, тому суд покладає судовий збір на заявниця.

Outcome: approved