Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-28 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача у якому просить суд: - встановити факт того, що списання з карти/рахунку [PERSON] Акціонерним товариством «Універсал Банк» грошові кошти у сумі 3028,00 грн є неакцептованою операцією; - стягнути з Акціонерного товариства «Універсал Банк» на користь [PERSON] грошові кошти в розмірі 3028,00 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що у жовтні 2017 року АТ «Універсал Банк» запустив новий проект MONOBANK, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки MONOBANK. Особливістю даного проекту є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно, без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал Банк» опубліковані на офіційному сайті банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням: https://www.monobank.ua/terms?&file=umovy-2018-06-21-pdf. У позові зазначається, що 08.07.2018 між АТ «Універсал Банк» та [PERSON] підписано Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг. Вказується, що 08.07.2018 [PERSON] звернувся до відповідача із анкетою-заявою до Договору про надання банківських послуг про відкриття поточного рахунку. Своїм підписом [PERSON] прийняв пропозицію Банку та погодився з тим, що Анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають Договір про надання банківських послуг. У позові звертається увага на те, що 16.11.2023 АТ «Універсал Банк» звернулось до Ленінського районного суду м. Запоріжжя з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за наданим кредитом. При подачі позовної заяви до суду АТ «Універсал Банк» сплатив судовий збір суму 2 684,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцію № CF 59040 від 03.10.2023 на суму 2 684,00 грн. Зі слів позивача, вперше платіжна інструкцію № CF 59040 від 03.10.2023 на суму 2 684,00 грн використовувалась в справі № 334/10464/23 провадження № 2/334/3743/23. 21.11.2023 суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя, виявивши недоліки позовної заяви в справі № 334/10464/23, - залишив позовну заяву без руху. Зазначені в ухвалі недоліки не були усунуті позивачем. Позивач також зауважує, що 01.12.2023 суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя, розглянувши позовну заяву АТ «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за наданим кредитом ухвалив - позовну заяву АТ «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за наданим кредитом вважати неподаною та повернути позивачу. Заява про повернення судового збору не подавалась. Як стверджує позивач, вдруге платіжна інструкцію № CF 59040 від 03.10.2023 на суму 2 684,00 грн використовувалась в справі № 334/197/24 провадження № 2/334/865/24. 01.02.2024 ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя позовну заяву АТ «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості - вважати неподаною і повернути позивачу. Заява про повернення судового збору не подавалась. Позивач зазначає, що АТ «Універсал Банк» було двічі сплачений судовий збір, що підтверджується: платіжною інструкцією № CF 59040 від 03.10.2023 на суму 2 684,00 грн та платіжною інструкцію № CF 78025 від 11.06.2024 на суму 344,00 грн. Як вказується у позові, сплачені суми судового збору в той же день списувались з рахунку позивача на користь АТ «Універсал Банк», що підтверджує рух коштів по картці від 11.11.2024. 05.09.2025 від до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому, АТ «Універсал Банк» частково визнає обставини на які посилається позивач, зокрема, що він приєднався 08.07.2018 до умов публічного договору про надання банківських послуг шляхом підписання Анкети-заяви, тобто є клієнтом АТ «Універсал Банк». Банк дійсно сплачував судовий збір при зверненні з позовами до суду про стягнення з [PERSON] заборгованості. У відзиві зауважується, що платіжною інструкцією N CF_59040 від 03.10.2023 АТ «Універсал Банк» сплатив 2 684,00 грн на рахунок Казначейства України UA82899998031313120600008512 відкритий в ГУК у Зап. обл/м. Зап. Дніпров. /22030101 з призначенням платежу: «*;101;21133352;22030101 Опл. суд. збору за позовом АТ «Універсал Банк» ( [PERSON] , ІПН [NUMBER] ), Ленінський районний суд м. Запоріжжя. Без ПДВ;;;». та платіжною інструкцією N CF_78025 від 11.06.2024 року АТ «Універсал Банк» сплатив 344,00 грн на рахунок Казначейства України UA82899998031313120600008512 відкритий в ГУК у Зап. обл/м. Зап. Дніпров./22030101 з призначенням платежу: «Код виду сплати: 101 Інфо запису: 21133352; 22030101 Опл. суд. збору за позовом АТ «Універсал Банк» ([PERSON]., ІПН [NUMBER] ) Ленінський рс м. Запоріжжя. Без ПДВ *;101; [NUMBER] ;2030101 Опл. суд. збору за позовом АТ «Універсал Банк» ( [PERSON] ,ІПН [NUMBER] ) Ленінський районний суд м. Запоріжжя. Без ПДВ». Як стверджується у відзиві, ці витрати були вимушені для АТ «Універсал Банк», оскільки [PERSON] допустив суттєвого порушення умов укладеного договору і не повертав в обумовлений сторонами строк кредитні грошові кошти та відсотки за користування ними, у зв`язку з чим банк змушений звертатись до суду за примусовим стягненням боргу. Понесені банком витрати на сплату судового збору списувались з рахунку позивача відповідно до досягнутих укладеним договором домовленостей. Разом з тим, АТ «Універсал Банк» не визнає, що проводив неакцептовані операції зі списання грошових коштів, оскільки умовами укладеного договору про надання банківських послуг [PERSON] було надано АТ «Універсал Банк» право на проведення договірного списання коштів з усіх його рахунків, відкритих у ПАТ «Універсал Банк» без додаткових його розпоряджень для погашення будь-яких інших грошових зобов`язань перед ПАТ «Універсал Банк», що випливають з умов Договору та/або будь-якого іншого договору, що укладений або буде укладений у майбутньому між мною та банком, про що зазначено у п. 10 Анкети-заяви підписаної [PERSON] 08.07.2018 року. Також у відзиві наголошується, що: - згідно Умов і правил обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів, зокрема, з пунктом 3.6 Розділу 3 «Операції та платежі», клієнт зобов`язується відшкодовувати всі витрати, понесені банком в результаті використання клієнтом платіжної картки з порушенням умов Договору та вимог законодавства України. Оплата клієнтом зазначених витрат може здійснюватися за рахунок наданого банком кредиту; - відповідно до пункту 8.12 Розділу 8 «Відповідальність сторін» Умов і правил клієнт несе відповідальність перед банком за збиток і витрати, понесені банком в результаті порушення клієнтом умов або положень Договору або законів і підзаконних актів України; - відповідно до пункту 9.4. Умов і правил банк повідомляє, що у разі невиконання клієнтом своїх зобов`язань, що виникають з Договору, з клієнта можуть стягуватися понесені банком витрати, які підлягають сплаті відповідно до чинного законодавства України, в процедурі примусового стягнення сум заборгованості за Договором. У відзиві звертається увага на те, що враховуючи часткове задоволення позовних вимог банку та стягнення судових витрат пропорційно до задоволених позовних вимог у справі №334/7648/24, АТ «Універсал Банк» повернув 22.08.2025 на рахунок [NUMBER] [PERSON] грошові кошти в сумі 2 796,93 грн, що підтверджується рухом коштів по вказаному рахунку [PERSON] . Разом з тим, на думку відповідача, вимога позивача про встановлення факту того, що списання з карти/рахунку [PERSON] АТ «Універсал Банк» грошових коштів у сумі 3 028,00 грн є неакцептованою операцією не підлягає задоволенню, оскільки є неефективним способом захисту порушеного права, що є окремою підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. 11 серпня 2025 року ухвалою судді прийнято позовну заяву до розгляду, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Оскільки розгляд справи відбувався в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались. На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України). Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов наступного. Як вбачається матеріалів справи, 18.07.2018 між позивачем - [PERSON] та ПАТ «Універсал Банк» (правонаступник - АТ «Універсал Банк») було укладено Договір про надання банківських послуг. [PERSON] особисто підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг. В Анкеті-заяві зазначено наступне: «Прошу відкрити поточний рахунок № [NUMBER] у гривні на моє ім`я [PERSON] та встановити кредитний ліміт на суму, вказану у додатку, відповідно до умов Договору та наведених нижче умов. Проставленням, власноруч, свого підпису під цією анкетою-заявою, я: 1. Підтверджую, що надані мною документи є чинними (дійсними) та наведені вище їх копії відповідають оригіналу. 2. Я погоджуюсь з тим, що ця анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг (далі - Договору), укладання якого я підтверджую і зобов`язуюсь виконувати його умови. 3. Підписанням цього Договору підтверджую, що я ознайомлений з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту (згідно вимог діючого законодавства) та отримав їх примірники у мобільному додатку, вони мені зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Окрім цього, я беззастережно погоджуюсь з тим, що Банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку зменшувати або збільшувати розмір дозволеного кредитного ліміту. Погоджуюсь з тим, що про зміну доступного розміру дозволеного кредитного ліміту Банк повідомляє мене шляхом надсилання повідомлень у мобільний додаток. 4. Зі змістом Інструкції про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземній валютах ознайомлений, вимоги цієї Інструкції для мене обов`язкові. Мені відомо про те, що вказаний у цій Анкеті-заяві поточний рахунок, забороняється використовувати для здійснення операцій, пов`язаних із здійсненням підприємницької діяльності. 6. Прошу вважати наведений зразок мого власноручного підпису або його аналоги (у тому числі мій електронний/електронний цифровий підпис) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті мені в Банку. Я засвідчую генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключом [NUMBER], яка буде використовуватися для накладання електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення моїх дій згідно з Договором. Також я визнаю, що електронний цифровий підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Я підтверджую, що всі наступні правочини (у тому числі підписання Договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися мною та/або Банком з використанням електронного/ електронного цифрового підпису. 9. Підтверджую те, що ця Анкета-заява є, також, заявою на відкриття рахунку і карткою із зразком мого підпису. 10. Згідно Закону України «Про організацію формування та обігу кредитних історій», я надаю Банку згоду на обробку, передачу та отримання Банком від/до бюро кредитних історій (та інших третіх осіб з метою встановлення кредитного ліміту) інформації про себе, а саме доступ до своєї кредитної історії, як для укладання договору про надання банківських послуг, так і на період його дії. Надаю право та доручаю АТ «Універсал Банк» здійснювати договірне списання коштів з усіх моїх рахунків, відкритих у АТ «Універсал Банк», без додаткових моїх розпоряджень, для погашення будь-яких інших моїх грошових зобов`язань перед АТ «Універсал Банк», що випливають з умов Договору та/або будь-якого іншого договору, що укладений або буде укладений у майбутньому між мною та Банком. 11. Усе листування щодо цього Договору прошу здійснювати через мобільний додаток аби через інші дистанційні канали, відповідно до умов Договору.». У Главі 2 Розділу 1 Умов і правил передбачено: «2.2. Відповідно до статті 628 Цивільного кодексу України Договір, що укладається між Банком та клієнтом є змішаним договором, в якому містяться елементи різних договорів, в тому числі але не виключно: договору банківського рахунка; договору про споживчий кредит (пункт 4 "Надання на обслуговування кредиту" розділу ІІ "Умови випуску та користування Платіжними картками, розділ ІV "Кредити", Паспорт споживчого кредиту "Картка monobank", Таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача за карткою "Monobank", Тарифи за користування кредитним лімітом за карткою "Monobank", Паспорт споживчого кредиту Сервісу "Розстрочка", Таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит за Сервісом "Розстрочка", Тарифи Сервісу "Розстрочка"); договору банківського вкладу (депозиту) (Розділ V "Загальні умови Депозиту "Monobank"). До відносин між сторонами (в тому числі з питань внесення змін до Договору) застосовуються у відповідних частинах положення законодавства щодо договорів, елементи яких містяться у Договорі.». Главою 4 «Права та обов`язки сторін» Розділу 1 Умов і правил, визначено наступне: «4.4.8. Клієнт має право будь-який момент відмовитися від виконання Договору, попередньо погасивши всю наявну перед Банком заборгованість, а також витребувати всі належні йому грошові кошти і надати заяву до Банку про закриття своїх рахунків. При цьому Договір про надання банківських послуг "Monobank" може бути розірваний, а поточні рахунки Клієнта закриті виключно після припинення строку Депозиту (якщо вклад розміщений на встановлений строк без можливості дострокового повернення) та перерахування грошових коштів з Депозитного рахунку та Рахунку "До запитання" на поточний рахунок Клієнта.». Главою 9 розділу 1 Умов і правил «Врегулювання спорів»: визначено: «9.4. Банк повідомляє, що у разі невиконання клієнтом своїх зобов`язань, що виникають з Договору, з клієнта можуть стягуватися понесені банком витрати, які підлягають сплаті відповідно до чинного законодавства України, в процедурі примусового стягнення сум заборгованості за Договором.» Відповідно до інформації про рух коштів за рахунком № [NUMBER] за період з 08.07.2018 по 11.11.2024 відкритого у АТ «Універсал Банк», вбачається, що 03.10.2023 з рахунку позивача було списано грошові кошти у розмірі 2 684,00 грн, з призначенням «нарахування судових витрат». З інформації про рух коштів за рахунком № [NUMBER] за період з 08.07.2018 по 11.11.2024 відкритого у АТ «Універсал Банк», вбачається що 11.06.2024 з рахунку позивача було списано грошові кошти у розмірі 344,00 грн, з призначенням «нарахування судових витрат». Зазначене також підтверджується наявними в матеріалах справи копіями платіжної інструкції № CF 59040 від 03.10.2023 на суму 2 684,00 грн з призначенням платежу «*; 101; 21133352; 220300101 Опл. суд. збору за позовом АТ «Універсал Банк» ( [PERSON] , ІПН - [NUMBER] ), Ленінський районний суд м. Запоріжжя. Без ПДВ;» та платіжної інструкції № CF 78025 від 11.06.2024 на суму 344,00 грн з призначенням платежу «Код виду сплати: 101 Інфо запису: 21133352; 22030101 Опл. суд. збору за позовом АТ «Універсал Банк» ([PERSON]., ІПН [NUMBER] ) Ленінський рс м. Запоріжжя. Без ПДВ *;101; [NUMBER] ;2030101 Опл. суд. збору за позовом АТ «Універсал Банк» ( [PERSON] , ІПН [NUMBER] ) Ленінський районний суд м.Запоріжжя. Без ПДВ». АТ «Універсал Банк» повернув 22.08.2025 на рахунок [NUMBER] [PERSON] грошові кошти в сумі 2 796,93 грн, що підтверджується рухом коштів по вказаному рахунку [PERSON] . Зазначена обставина сторонами не заперечується. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України /далі - ЦК України/). Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною першою статті 5 ЦПК України, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. При цьому, зі змісту ст.ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод випливає, що кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Відповідності до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 627 ЦК України). Свобода договору, як одна з принципових засад цивільного законодавства, є межею законодавчого втручання у приватні відносини сторін. Водночас сторони не можуть врегулювати свої відносини (визначити взаємні права та обов`язки) у спосіб, який суперечить існуючому публічному порядку, порушує положення Конституції України, не відповідає загальним засадам цивільного законодавства, передбаченим ст. 3 ЦК України, які обмежують свободу договору (справедливість, добросовісність, розумність). Домовленість сторін договору про врегулювання своїх відносин всупереч існуючим у законодавстві обмеженням не спричиняє встановлення відповідного права та/або обов`язку, як і його зміни та припинення (див. постанову Верховного Суду від 27.02.2024 у справі № 916/2239/22). У ст.ст. 626, 628 ЦК України унормовано, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Як встановлено судом та не заперечується сторонами, між позивачем та АТ «Універсал Банк» укладено Договір про надання банківських послуг шляхом підписання позивачем Анкети-заяви від 18.07.2018, яка разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту становить єдиний договір. Згідно з ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля. Перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому Друга сторона не може запропоновувати свої умови договору. Зі змісту Анкети-заяви, підписаної позивачем, встановлено, що позивач надав банку безумовну згоду на здійснення договірного списання коштів з усіх його рахунків, відкритих у АТ «Універсал Банк», без додаткових розпоряджень, для погашення будь-яких грошових зобов`язань перед банком, що випливають з умов Договору та/або будь-якого іншого договору, укладеного між сторонами. Крім того, сторонами погоджено, що у разі невиконання клієнтом своїх зобов`язань, що виникають з Договору, з клієнта можуть стягуватися понесені банком витрати, які підлягають сплаті відповідно до чинного законодавства України, в процедурі примусового стягнення сум заборгованості за Договором. У ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 598 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Згідно з вимогами ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) /ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України). Таким чином, списання коштів з рахунку позивача здійснювалось у межах договірних правовідносин, на підставі наданої позивачем згоди, а не внаслідок самостійної ініціативи банку без волевиявлення клієнта. Доводи позивача про те, що спірне списання є неакцептованою платіжною операцією, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, оскільки наявність у договорі умови про договірне списання свідчить про акцепт позивачем відповідних дій банку. Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. Під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Тлумачення вказаних норм свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01.11.2023 у справі № 947/7686/20, провадження № 61-6423св23). Отже, суд в кожному конкретному випадку зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність чи відсутність порушеного права чи інтересу позивача та можливість його поновлення чи захисту в обраний спосіб. Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (див., постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 08.11.2023 у справі № 761/42030/21, провадження № 61-12101св23). Ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача у цивільному процесі можливий за умови, що такі права, свободи чи інтереси справді порушені, а позивач використовує цивільне судочинство саме для такого захисту, а не з іншою метою. Не відповідатиме завданням цивільного судочинства звернення до суду з позовом, спрямованим на оцінювання доказів, зібраних в інших справах, на предмет їх належності та допустимості, або з метою створення підстав для звільнення від доказування в іншій справі (для встановлення у судовому рішенні обставин, які би не потрібно було надалі доказувати під час розгляду іншої справи). Недопустимим з огляду на завдання цивільного судочинства є ініціювання позовного провадження з метою оцінки обставин, які становлять предмет доказування у кримінальному провадженні, чи з метою створення поза межами останнього передумов для визнання доказу, отриманого у такому провадженні, неналежним або недопустимим. Такі Відповідний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 333/6816/17. Таким чином, оскільки встановлено, що спірна операція не потребувала додаткової згоди позивача, при цьому позивач не ставить під сумнів дійсність укладеного між сторонами договору та окремих його положень, зокрема щодо зазначення у договорі наданої відповідачу згоди на договірне списання коштів, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити у повному обсязі. Відповідно до статті 141 ЦПК України витрати по оплаті судового збору слід компенсувати за рахунок держави.

Outcome: dismissed