Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-28 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги мотивує тим, що її батькові належав на праві власності гаражний бокс № [NUMBER] , загальною площею 17,3 кв.м., у гаражному кооперативі «Автолюбитель-4», який розташований на [ADDRESS] . Після смерті батька, 14 квітня 2023 року вона звернулася до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Яремко Р.Є. про прийняття спадщини за законом, в якій зазначила, що інших спадкоємців немає. Проте, її було повідомлено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, і тому їй необхідно звернутися до суду щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини оскільки позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначає, що пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку із об`єктивними причинами та через необізнаність про те, що визначені законодавством строки прийняття спадщини не зупинялися через введення карантину та воєнного стану, а також те, що окрім неї інших спадкоємців немає. В зв`язку з наведеним, просить позов задовольнити. У судовому засіданні представник позивачки позов підтримав, дав пояснення аналогічні вищенаведеному, просить позов задовольнити. Суд ухвалив розглядати справу у заочному порядку, без участі представника відповідача, який будучи належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, до суду не з`явився, відзиву не надав, проте матеріалів справи достатньо для ухвалення рішення, а представник позивачки не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Суд ухвалив розглядати справу без участі третьої особи приватного виконавця Львівського міського нотаріального округу Яремко Р.Є., який будучи належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, до суду не з`явилася, проте надав копії матеріалів спадкової справи. Заслухавши представника позивачки, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на гараж, виданого 25 квітня 2007 року Управлінням комунальної власності департаменту економічної політики Львівської міської ради, [PERSON] належав на праві власності гаражний бокс № [NUMBER] , загальною площею 17,3 кв.м., у гаражному кооперативі «Автолюбитель-4», який розташований на [ADDRESS] /а.с.12/. З свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12 травня 1972 року вбачається, що батьками позивачки [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] /а.с.11/. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] /а.с.13/. 14 квітня 2023 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Яремко Р.Є. про прийняття спадщини за законом, в якій зазначила, що інших спадкоємців немає /а.с.50/. Листом приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Яремко Р.Є. від 14 квітня 2023 року № 49/02-14 було повідомлено [PERSON] , що вона пропустила строк для прийняття спадщини, і тому їй необхідно звернутися до суду щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини /а.с.65/. Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Згідно з частиною 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина 1 статті 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Норми статті 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до статті 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту статті 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Як було зазначено позивачкою, вона пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що на час смерті її батька в Україні був запроваджений карантин, а згодом оголошено воєнний стан, тому позивачка була певна в тому, що строки для прийняття спадщини на даний час зупинено до закінчення воєнного стану, після чого вона зможе оформити свої спадкові права за заповітом, так як вона являється єдиною спадкоємицею, а тому з поважних причин не мала змоги вчасно оформити всі відповідні документи. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень статті 60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, інших спадкоємців судом не встановлено, позивачем не було заявлено відмови від спадщини та надає додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору. Беручи до уваги думку позивачки, яка не заявляла вимогу про стягнення з відповідача судових витрат, а також те, що Львівська міська рада не вчиняла жодних дій, які б призвели до порушення прав позивачки і які, як наслідок, призвели до звернення останньої до суду з позовом , суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача на користь позивачки понесених останньою судових витрат по сплаті судового збору.

Outcome: approved