Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-11 00:00:00

[PERSON] 07.10.2025 звернулась до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. 08.12.2025 до суду надійшла позовна заява (уточнююча) від [PERSON] . Позов обґрунтовує тим, що [INFO] в с. Агрономічне Вінницького району Вінницької області померла її мати [PERSON] , яка до дня смерті була зареєстрована [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка площею 0,1182 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, яка розташована в [ADDRESS] . За життя її мати розпорядилась своїм майном, склавши заповіт на користь її сина, [PERSON] . На день відкриття спадщини заповіт не змінений і не скасований. Заяви про прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON] , в установлений законодавством шестимісячний термін, до нотаріальної контори вона не подавала, тому що вважала і була впевнена, що її син подасть відповідну заяву і належним чином оформить спадщину, яку заповіла йому її мати, його баба. Але син цього не зробив, про це їй стало відомо в кінці травня 2025 року, під час розмови з сином, коли він прибув у відпустку з місць проведення бойових дій. 29.05.2025 її син написав заяву в якій зазначив, що спадщину після смерті своєї баби він не прийняв і на неї не претендує, з позовом до суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини він звертатись не буде. З цією заявою та з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] вона звернулась до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Ящук Д.О. Нотаріус відкрив спадкову справу щодо майна померлої [PERSON] , але відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв`язку з тим, що вона на час відкриття спадщини не була зареєстрована та постійно не проживала зі спадкодавицею і пропустила шестимісячний строк, передбачений законодавцем для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Тому вона вимушена звернутись до суду з даною заявою. Вона є спадкоємицею першої черги спадкування за законом після смерті матері і бажає прийняти спадщину, яка відкрилась після її смерті. Вона вчасно не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері в зв`язку з тим, що була впевнена, що це зробив її син, якому її мати заповіла все належне їй на момент смерті майно. В зв`язку з чим вона була позбавлена можливості, в установлений законодавство шестимісячний строк, подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті її матері та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на належну їй нерухомість. Ці обставини були для неї об`єктивними, істотними, непереборними, вони перешкодили їй в реалізації її права на спадщину, яка відкрилась після смерті матері, [PERSON] . Вважає, що пропустила передбачений ст. 1270 ЦК України строк для подання заяви з поважних причин і претендує на визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом. Вважає, що їй достатньо буде трьохмісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Просить надати їй додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її матері, [PERSON] , яка померла [INFO] в с.Агрономічне Вінницького району Вінницької області . Ухвалою Тиврівського районного суду Вінницької області від 20.11.2025 заяву [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття заяви про прийняття спадщини залишено без руху. Ухвалою Тиврівського районного суду Вінницької області від 08.12.2025, після усунення недоліків позовної заяви, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Крім того, витребувано у приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області копію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Агрономічне Вінницького району Вінницької області. 31.12.2025 до суду надійшла витребувана копія спадкової справи. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просить розгляд справи провести за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задоволити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав заяву, у якій просить справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Проти задоволення позову не заперечує. Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки всі учасники в судове засідання не з`явилися, тому фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється. Згідно з ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. За нормами ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Водночас згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, всебічно, об`єктивно, повно та безпосередньо у судовому засіданні дослідивши наявні у справі докази, оцінюючи їх на предмет належності, допустимості, достовірності, кожного окремо, а також достатності і взаємного зв`язку наданих доказів у їх сукупності, приходить до таких висновків. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд установив, що [INFO] померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть (а.с.5), яка постійно була зареєстрована до дня смерті по [ADDRESS] , що стверджується довідкою виданою Ладижинською сільською радою від 25.05.2025 № 87/13-18/13-19 (а.с.49). Після її смерті відкрилась спадщина до складу якої входить земельна ділянка площею 0,1182 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 680754 виданого Яришівською сільською радою Тиврівського району Вінницької області 21.04.2008 (а.с.8). За життя [PERSON] розпорядилась своїм майном, склавши заповіт, відповідно до якого на випадок її смерті зробила таке розпорядження: все належне її майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, взагалі все те, що буде належати їй на день її смерті і на що вона за законом матиме право, заповідає [PERSON] (а.с.31). Позивач [PERSON] є дочкою померлої [PERSON] , що стверджується її свідоцтвом про народження (а.с.28) та свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с.30). Згідно з довідкою виконавчого комітету Агрономічної сільської ради Вінницького району від 22.08.2023 № 717 [PERSON] дійсно проживала без реєстрації за адресою: [ADDRESS] (а.с.33). Відповідач [PERSON] є онуком померлої [PERSON] . Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 18.12.2025 № 83669682 наявний чинний заповіт [PERSON] , номер у спадковому реєстрі 59723532, номер в реєстрі нотаріальних дій 35, посвідчений 28.09.2016 Колодистенською сільською радою Уманського району Черкаської області (а.с. 61). 29.05.2025 [PERSON] написав заяву про те, що спадщину після смерті своєї баби він не прийняв і на неї не претендує, з позовом до суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини він звертатись не буде, зазначена заява засвідчена приватним нотаріусом Вінницького МНО Сухановою Т.О. (а.с.32). Відповідно до витребуваної судом спадкової справи № 45/2025 до майна померлої [INFO] [PERSON] (а.с. 47-59) до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Ящука Д.О. 02.06.2025 звернулася [PERSON] , яка є дочкою спадкодавця - [PERSON] (а.с. 47), із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом. Інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини не зверталися. Постановою від 02.06.2025 приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Ящук Д.О. відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв`язку з тим, що вона на час відкриття спадщини не була зареєстрована та постійно не проживала зі спадкодавицею і пропустила шестимісячний строк, передбачений законодавцем для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Про існування заповіту позивач знала та була впевнена, що її син, тобто відповідач, звернувся до нотаріуса з метою оформлення спадщини після смерті баби. Про те, що відповідач не звернувся до нотаріуса з метою оформлення спадщини вона дізналась лише в кінці травня 2025 року. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування" спадкоємці, які не прийняли спадщину в установлений законом строк, можуть звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ст. 1272 ЦК України, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності цього Кодексу, а саме з 01.01.2004. Тобто, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як вбачається з матеріалів справи, позивач про існування заповіту обізнана була, оскільки знала, що заповіт її мама склала на користь [PERSON] , однак про те, що останній не звернувся до нотаріуса із заявою про видачу йому свідоцтва на право на спадщину за заповітом вона не знала, а тому суд вважає, що це є поважною причиною для поновлення строку подачі заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, а також визнання позову відповідачем, у суду є підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] та визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом трьох місяців.

Outcome: approved