Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-06 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позов мотивований тим, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно. За життя [PERSON] заповіту не складала. Відповідач [PERSON] , як син спадкодавця (батько позивача), є спадкоємцем першої черги за законом, а відповідач [PERSON] , як внук спадкодавця (брат позивача), є спадкоємцем п`ятої черги за законом. Обоє відповідачів - [PERSON] та [PERSON] спадщину не прийняли та не претендують на неї. Вказуючи, що він є спадкоємцем п`ятої черги за законом, на день смерті з бабою не проживав, право на спадкування не реалізував, оскільки вважав, що спадщину прийняв його батько, як спадкоємець першої черги, просить визначити йому додатковий строк два місяці для прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] . У підготовче засідання сторони не з`явилися. Позивач подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача Дубівської сільської ради подав клопотання про розгляд справи у його відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] подали до суду заяви, в яких вказують, що позов визнають повністю, не заперечують проти його задоволення та ухвалення рішення за їх відсутності. Враховуючи, що особи, які беруть участь у справі, в підготовче засідання не з`явились, суд розглядає справу в порядку, встановленому ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов слід задоволити з таких підстав. Ч.3 ст.200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За змістом ч.1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Ст.1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Ч.3 ст.1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] і після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно (а.с. 13, 16). [PERSON] була зареєстрована по [ADDRESS] з 18.07.1984 року по день смерті [INFO] . На день смерті [PERSON] зареєстрованих осіб у житловому будинку за даною адресою не було (а.с. 14). Позивач народився [INFO] в с. Секунь Старовижівського району Волинської області та є онуком спадкодавця [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про його народження (а.с. 12) та повторним свідоцтвом про народження його батька [PERSON] (а.с. 13). Аналіз наведених обставин справи дає підстави для висновку, що позивач у відповідно положень ст. 1265 ЦК України є спадкоємцем за законом п`ятої черги. На час смерті спадкодавець [PERSON] проживала одна, а тому для прийняття спадщини після її смерті відповідно до вимог ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємці у шестимісячний строк зобов`язані були подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до інформаційних довідок зі Спадкових реєстрів спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, ніхто із спадкоємців, зокрема і відповідачі [PERSON] та [PERSON] , із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріуса не звертався, заповіти і спадкові договори, складені від імені останньої, відсутні (а.с. 15, 18). З метою оформлення спадщини після смерті баби позивач звернулася до приватного нотаріуса, однак приватний нотаріус листом роз`яснила про необхідність звернення до суду за продовженням строку на прийняття спадщини, оскільки на час відкриття спадщини позивач не проживав постійно зі спадкодавцем і протягом визначеного законом строку з дня смерті спадкодавця не подав заяву про прийняття спадщини, а тому вважається спадкоємцем, який не прийняв спадщину після смерті баби (а.с. 17). Звертаючись до суду із цим позовом, позивач покликається на те, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини є наявність спадкоємця за законом першої черги, який має переважне право на спадкування, у зв`язку з чим він з об`єктивних причин не подав у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Виходячи з положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантується право на справедливий суд, яке включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Захистити свої права позивач може лише в шляхом звернення до суду. У ході розгляду справи встановлено, що шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] позивач пропустив з наведених вище причин. За таких обставин наданням позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини буде доцільним, а також при цьому буде дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Крім того, вирішуючи питання про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд враховує, що позивач не є спадкоємцем першої черги, пропуск строку для прийняття спадщини є незначним, а також те, що інші спадкоємці на спадщину не претендують. Суд приходить до висновку, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, а тому з метою захисту права позивача на спадкування позов слід задовольнити.

Outcome: approved