Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-05 00:00:00

У жовтні 2025 року [PERSON] (далі позивач) звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Кожанської селищної ради Фастівського району Київської області (далі відповідач 1), [PERSON] (далі відповідач 2), третя особа: Друга Фастівська державна нотаріальна контора, в якому просила суд визначити їй додатковий строк терміном 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її бабусі [PERSON] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається із житлового будинку [ADDRESS] , земельної ділянки площею 0,2500 га для будівництва та обслуговування житлового будинку та земельної ділянки 0,1405 га для ведення особистого селянського господарства. Батько позивача та відповідача [PERSON] [PERSON] є сином померлої [PERSON] , помер [INFO] , інших спадкоємців у [PERSON] немає. [PERSON] відмовилась від свої частки у спадщині на користь позивача. У серпні 2025 року [PERSON] звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте, отримала відмову у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач у встановлений законом строк не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з початком повномасштабного вторгнення на територію України Російської Федерацією 24 лютого 2022 року та юридичною необізнаністю, у зв`язку з цим, щодо строків подачі заяви. Саме тому вона вимушена звернутись до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У судове засідання позивач не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, у якій просила задовольнити позов. Представник відповідач 1 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надіслав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, враховуючи інтереси позивача. Відповідач 2 у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, вимоги позивача підтримала та просила суд їх задовольнити. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулової Н.А. від 27 жовтня 2025 року відкрито провадження по цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, а також витребувано копію спадкової справи щодо майна [PERSON] 17.12.2025 року надійшли витребувані судом документи. Ухвалою суду від 17.12.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Суд, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, дійшов висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Судом встановлені та підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами наступні факти. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про його народження. [PERSON] після розірвання шлюбу 27.10.1966 року з [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » (рос. « [PERSON] »), а після реєстрації шлюбу з 28.02.1987 року [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ». [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , про що видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , являються дітьми [PERSON] . [PERSON] після укладення шлюбу з [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ». [PERSON] належить житловий будинок [ADDRESS] , земельна ділянка площею 0,2500 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд та земельна ділянка 0,1405 га для ведення особистого селянського господарства. Згідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За умовами ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1261 та ч. 1 ст. 1266 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Вимогами статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Враховуючи встановлені судом обставини судом прийшов до висновку, що у позивача виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування за законом на майно після смерті [PERSON] . Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У той же час, постановою державного нотаріуса Другої Фастівської державної нотаріальної контори Бігіч С.Ю. від 23.09.2025 року, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні було введено воєнний стан строком на 30 діб. У подальшому, продовжено строк дії воєнного стану в Україні який діє і станом на час розгляду справи. Крім того, відповідно пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 року у справі № 676/47/21 дійшов висновку, що законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як "зупинення перебігу строку на прийняття спадщини" та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, а пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. Бабуся позивача [PERSON] померла [INFO] , а останній день подання заяви про прийняття спадщини, згідно ст. 1271 ЦК України, - 24.07.2024 року. 24.02.2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України на її території було введено воєнний стан, який триває і дотепер. Таким чином, онука померлої була обмежена у праві звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, оскільки на початок на закінчення строку для подання заяви про прийняття спадщини в Україні було введено воєнний стан. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої. На підставі викладеного,

Outcome: approved