Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-07 00:00:00

Суть заяви 1. 23 жовтня 2025 року представник позивача подав позовну заяву про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за кредитним договором без номера від 09 травня 2024 року у загальному розмірі 12 579,63 грн та судові витрати у розмірі 2 422,40 грн. 2.Позов обґрунтовувався тим, що 9 травня 2024 року [PERSON] приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (Умови та Правила) з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського (поточного) рахунку. На підставі Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил відповідачем ініційовано встановлення кредитного ліміту на її банківський рахунок та отримання платіжної картки, як засобу доступу до зазначеного рахунку. Відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40.80 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, які викладені на банківському сайті, складають між нею та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. Основні умови кредитування доведені відповідачеві, про що свідчить її підпис у паспорті споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена». 3.Представник позивача зазначив, що відповідач, отримавши кредитні кошти, не виконала свого обов`язку щодо своєчасного їх повернення, внаслідок чого станом на 22 жовтня 2025 року виникла заборгованість у розмірі 12 579,63 грн, з яких 8 113,33 грн - за тілом кредитом, 3 916,30 грн - за процентами, та 550 грн пені. Просив суд стягнути відповідну заборгованість з відповідача на користь позивача. Процесуальні рішення та позиції сторін 4.27 жовтня 2025 року ухвалою суду відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 5.Ухвалами суду від 17 листопада 2025 року, 08 грудня 2025 року відкладено розгляд справи у зв`язку з неявками відповідача. 6.Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву про те, що просить проводити розгляд справи без його участі, не заперечує проти проведення заочного розгляду справи. 7.Відповідач, належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, і на підставі частини 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає, що вона не з`явилася у судове засідання без поважних причин. 8.Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 08 січня 2026 року постановлено проводити заочний розгляд справи. 9.З урахуванням ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 10.Враховуючи, що справа призначена до розгляду у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін, від відповідача відзив на позовну заяву не надійшов, суд вирішив проводити розгляд справи на підставі наявних у ній доказів, які вважав достатніми. Фактичні обставини справи та докази на їх підтвердження 11.09 травня 2024 року [PERSON] накладенням електронного підпису підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (а.с.16, 22-26). 12.У анкеті-заяві відповідач підтвердила те, що ця заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг становить між нею та банком кредитний договір, а також те, що вона ознайомлена з Умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами, паспортом споживчого кредиту. 13.Цього ж дня [PERSON] підписала накладенням електронного підпису Заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, згідно з якою: вид кредиту Кредитний ліміт на поточний рахунок; тип кредиту кредитування рахунку; мета отримання кредиту споживчі цілі; сума кредиту (ліміту) - від 1 000 грн до 200 000 грн; денна процентна ставка становить 0.06%; 865259,54 грн - загальні витрати за споживчим кредитом; строк кредитування (строк дії кредитного договору) 240 місяців (а.с.16-17). 14.Відповідно до паспорту споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена», кредит на наступних умовах: сума (ліміт) кредиту до 200 000,00 грн, загальні витрати за кредитом 109 120,95 грн, орієнтовна загальна вартість кредиту 134 120,95 грн; термін кредиту 240 місяців з правом автоматичного продовження; реальна річна процентна ставка 49,34% річних; спосіб та строк надання кредиту кредитні кошти надаються клієнту у вигляді суми кредитного ліміту на споживчі потреби на платіжній картці клієнта, яка відкрита у Банку на підставі укладеного Договору про надання банківських послуг. Строк надання кредиту протягом одного дня (максимальний строк) (а.с. 18). 15.Із довідки, наданої АТ «Акцент-Банк» вбачається, що [PERSON] відкрито рахунок № [NUMBER] та видано наступні картки: № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року; № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року; № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року (а.с.21). 16.Довідкою, наданою позивачем підтверджено, що [PERSON] кредитний договір без номера від 09 травня 2024 року за період з 09 травня 2024 року по 22 жовтня 2025 року встановлено кредитний ліміт у розмірі 7000,00 грн, який збільшено до 10 700,00 грн, а потім зменшено до 8 752 грн (а.с.21). 1.Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості станом на 22 травня 2025 року заборгованість відповідача перед позивачем за договором №б/н від 09 травня 2024 року складається з: основного боргу у розмірі 8 113,33 грн, простроченої заборгованості за процентами у розмірі 3 916,30 грн та 550 грн пені (а.с. 15). Норми права, що підлягають застосуванню 2.За змістом статті 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. 3.Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України). 4.Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 Цивільного кодексу України). 5.Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина 2 статті 639 Цивільного кодексу України). 6.Частиною першою статті 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. 7.Відповідно до частини першої статті 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. 8.Згідно з пунктом 1 частини першої статті 1049 Цивільного кодексу України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. 9.Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (частина перша статті 530 Цивільного кодексу України). 10.Частиною другою статті 1050 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. 11.Статтею 610 Цивільного кодексу України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). 12.Згідно із частиною першою статті 1048 Цивільного кодексу України, норми якої в силу частини другої статті 1054 Цивільного кодексу України поширюються на кредитні відносини, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. 13.Із положень статті 546 Цивільного кодексу України слідує, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання. Оцінка та мотиви суду 14.Судом установлено, що між сторонами виникли кредитні правовідносини. 15.Зі змісту анкети-заяви від 9 травня 2024 року слідує, що [PERSON] погодилась з тим, що ця анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг в АТ «А-Банк» становлять договір надання банківських послуг. 16.Відповідач також підписала 9 травня 2024 року Заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком. Суд вважає, що між сторонами досягнуто згоди щодо всіх істотних умов договору. 17.Виписка по картці свідчить, що відповідачка користувалась кредитними коштами. 18.Станом на 22 травня 2025 року заборгованість відповідача перед позивачем за договором №б/н від 9 травня 2024 року складається з: основного боргу у розмірі 8 113,33 грн, простроченої заборгованості за процентами у розмірі 3 916,30 грн. 19.У частині основної суми боргу, заборгованості за відсотками, проведені представником позивача, суд вважає такими, що здійснені правильно. Щодо підстав для стягнення пені 20.Відповідно до статті 4 Цивільного кодексу України основу цивільного законодавства України становить Конституція України. Основним актом цивільного законодавства є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу. 21.Велика Палата Верховного Суду неодноразово виснувала, що якщо Цивільний кодекс України та інший нормативно-правовий акт, який має юридичну силу закону України, містять однопредметні приписи різного змісту, то пріоритетними є приписи ЦК України (постанови від 22 червня 2021 року у справі №334/3161/17 (пункт 17), від 18 січня 2022 року у справі №910/17048/17 (пункт 78), від 29 червня 2022року у справі №477/874/19 (пункт 69)). 22.Згідно з пунктом 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 23.Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого відповідним законом України від 24лютого 2022 року №2102-ІХ, на всій території України введено воєнний стан із 05години 30хвилин 24 лютого 2022 року, дія якого триває до теперішнього часу. 24.За змістом частини 2 статті 4 Цивільного кодексу України основним актом цивільного законодавства України є саме Цивільний кодекс України. 25.Відповідно до висновків, викладених в постанові Верховного Суду від 10 жовтня 2018 у справі №362/2159/15-ц, законодавець встановив пріоритет ЦК України у договірних відносинах. Лише у випадку відсутності регулювання на рівні ЦК України застосовується законодавство про захист прав споживачів. 26.Зі системного аналізу приписів пункту 6 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування» і пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, суд доходить висновку, що предметом регулювання відповідних положень Закону України «Про споживче кредитування» не є правовідносини щодо нарахування пені у кредитних спорах під час дії воєнного стану, а стосуються унормування цивільного законодавства у зв`язку з іншими обставинами, - прийняттям Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг». 27.Оскільки, як установлено судом, пеня за кредитним договором нарахована під час дії воєнного стану, тому відповідач звільняється від обов`язку її сплати на користь позивача. 28.Отже вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача пені за кредитними договорами є безпідставними. 29.З огляду на викладене, позов підлягає частковому задоволенню. З відповідача на користь позивача необхідно стягнути: заборгованість за кредитним договором б/н від 9 травня 2024 року в розмірі 12 019,63 грн, яка складається з 8 113,33 грн заборгованості за основною сумою боргу та 3 916,30 грн заборгованості за відсотками. Розподіл судових витрат 30.Представник позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача 2 422,40 грн сплаченого судового збору. 31.Частинами 1, 2 статті 141Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 32.Отже судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно розміру задоволених позовних вимог, що складає 96% від заявленої ціни позову.

Outcome: partial