Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-28 00:00:00

Адвокат Онопрієнко З.В. від імені та в інтересах [PERSON] подала зазначений позов. Позов мотивувала тим, що 21 квітня 2015 року між позивачем та відповідачкою був зареєстрований шлюб, а через шість місяців народився [PERSON] . Сімейне життя з відповідачкою не склалось через постійні сварки, з грудня 2016 року шлюбні відносини припинились, а 12 березня 2018 року рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області у справі № 361/331/18 шлюб розірвано. Після розірвання шлюбу дитина залишилась проживати разом з матір`ю, до суду із позовом про стягнення аліментів відповідачка не зверталась, оскільки між ними була усна домовленість про утримання сина. Позивач намагався спілкуватися з дитиною, однак відповідачка постійно чинила йому перешкоди. На початку 2018 року позивач дізнався від відповідачки про те, що він не є батьком [PERSON] , що згодом підтверджено висновком медико-генетичного центру «МАМА ПАПА». Зазначила, що з 2018 року після того, як позивач дізнався, що він не є біологічним батьком [PERSON] , він не брав участі у його вихованні та утриманні. У 2019 році позивач дізнався про те, що відповідачка проживає з іншим чоловіком від якого вагітна, а 08 жовтня 2019 року вони зареєстрували шлюб, а [INFO] у них народилася дочка [PERSON] 21 січня 2025 року рішенням суду розірвано шлюб між відповідачкою та [PERSON] . На даний час, відповідачка одноосібно утримує двох дітей і, на думку позивача, є ймовірність звернення її до нього з позовом про стягнення аліментів на утримання дитини. На підставі викладеного просила суд: 1.Виключити відомості про [PERSON] , [INFO] , громадянина України, як батька, з актового запису № 28 вчиненого 09 жовтня 2015 року Виконавчим комітетом Красилівської сільської ради Броварського району Київської області про народження [PERSON] , [INFO] ; 2.Судові витрати у справі з відповідачки не стягувати. Ухвалою суду від 06 травня 2025 року відкрито провадження у цивільній справі, у порядку загального провадження, призначено підготовче засідання 05 червня 2025 року о 14 год. 00 хв. 12 травня 2025 року Вх. № 23741 [PERSON] подала заяву, у якій зазначила, що позов визнає у повному обсязі, просить суд розглядати справу без її участі та задовольнити позовні вимоги [PERSON] . Ухвалою суду від 05 червня 2025 року у справі призначено судову молекулярно-генетичну експертизу. На вирішення судовим експертам поставлено такі питання: 1) Чи може бути біологічним батьком [PERSON] малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] ? 2)Чи є біологічна спорідненість між [PERSON] та малолітньою дитиною [PERSON] , [INFO] ? Проведення експертизи доручено експертам Державної спеціалізованої установи «Київське міське клінічне бюро судово-медичної експертизи». Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою суду від 30 вересня 2025 року поновлено провадження у справі, після проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, призначено підготовче судове засідання на 20 жовтня 2025 року о 12 год. 00 хв. Ухвалою суду від 20 жовтня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті 04 листопада 2025 року о 16 год. 00 хв. Розгляд справи відкладався з різних підстав. У судове засідання позивач та його представник не з`явились. Суд бере до уваги заяви подані представником позивача про розгляд справи без її участі та участі позивача, позовні вимоги підтримують. Відповідачка у судове засідання не з`явилась. Суд бере до уваги подану нею заяву про визнання позову, а також про розгляд справи без її участі. Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), не забезпечив явку у судове засідання свого представника. Суд бере до уваги заяву про розгляд справи без участі працівника відділу. Згідно з вимогами ст. ст. 211, 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін, на підставі наявних у справі даних і доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, дійшов наступного висновку. Суд встановив, що 21 квітня 2025 року між [PERSON] та [PERSON] , відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, зареєстрований шлюб, актовий запис № 204. Дружина після укладення шлюбу прізвище не змінювала. [INFO] народився [PERSON] , актовий запис № 28 від 09 жовтня 2015 року, виконавчого комітету Красилівської сільської ради Броварського району Київської області, його батьками указані [PERSON] та [PERSON] , свідоцтва про народження серія [NUMBER] . Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 березня 2018 року у справі № 361/331/18 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. 08 жовтня 2019 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . Після реєстрації шлюбу прізвище дружини « [PERSON] ». [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] , свідоцтво про народження серія [NUMBER] . Як вбачається із результату аналізу ДНК медико-генетичного центру «МАМА ПАПА» вірогідність біологічного батьківства [PERSON] щодо дитини [PERSON] становить 0%. Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 січня 2025 року у справі № 361/10095/24 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Відповідно до довідки від 17 квітня 2025 року № 192, яка видана виконавчим комітетом Калинівської селищної ради Броварського району Київської області, за адресою: [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . За даними висновку Державної спеціалізованої установи «Київське міське клінічне бюро судово-медичної експертизи» від 22 вересня 2025 року № 103-123-2025 біологічне батьківство [PERSON] щодо [PERSON] , народженого [PERSON] , виключається. Статтею 121 Сімейного Кодексу України (далі СК України) визначено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Статтею 122 СК України передбачено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Згідно з ст. 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини; 3) за рішенням суду. Відповідно до статті 133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік батьком дитини. Згідно до статті 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, яка записана батьком дитини та дитиною. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, записаною батьком, дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей з актового запису про народження дитини. Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною можливо будь-якими допустимими доказами, у тому числі висновками судово-медичної, біологічної чи генетичної експертиз. ЄСПЛ вказував у своїй практиці, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, метою підтвердити або спростувати факт оспорювання батьківства. Об`єктом молекулярно-генетичного дослідження є ядерна ДНК, отримана з крові, слини, буквального та іншого епітелію, волосся, а також часток тканини і органів людини. Згідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Як вбачається з п. 2.13, п. 2.13.1 Наказу Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 «Про затвердження Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання» встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Відповідно до п. 2.16.2 цих Правил за наявності рішення суду щодо оспорювання батьківства або материнства в актовому записі про народження дитини виправляються відомості, про які зазначено в рішенні суду. У пункті 2.16.7 Правил зазначається, що на підставі рішення суду про внесення змін, доповнень або виправлень в актові записи цивільного стану вносяться відповідні зміни, які зазначені в рішенні суду. Зі змісту п. 2.8 Правил слідує, що внесення змін до актового запису про народження дитини провадиться органом державної реєстрації актів цивільного стану України після вирішення судом питання щодо виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька. За правилами статті 134 СК України, на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно із ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України). Суд оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, враховуючи, що висновком Державної спеціалізованої установи «Київське міське клінічне бюро судово-медичної експертизи» від 22 вересня 2025 року № 103-123-2025, підтверджується відсутність кровного споріднення між [PERSON] , який записаний батьком малолітнього [PERSON] , [INFO] , а також те, що відповідачка позовні вимоги визнала в повному обсязі, дійшов висновку про те, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Щодо розподілу судових витрат Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторін пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позивач просив судові витрати з відповідачки не стягувати, суд у даній справі це питання не вирішує.

Outcome: approved