Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-28 00:00:00

18 листопада 2025 року позивач звернувся до суду з відповідним позовом до відповідача, який підписаний його представником Шкапенко О.В. у якому зазначив, що 20.03.2024 року [PERSON] приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А - Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського (поточного) рахунку. Того ж дня відповідач підписав Заяву щодо встановлення кредитного ліміту (або Заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою /рахунком) на підставі якого йому було відкрито поточний рахунок, встановлено відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку, як засіб доступу до рахунку. Відповідачу було надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40.80% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Зобов`язання по сплаті кредиту відповідач належним чином не виконує, в зв`язку з чим станом на 27 жовтня 2025 року виникла заборгованість в сумі 16094 грн 67 коп, яка складається з 10798,78 грн - заборгованості за кредитом, 4445,89 грн - заборгованості за відсотками, та 850 грн - пені. Посилаючись на викладене, позивач просив суд стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором №б/н від 20.03.2024 року в загальному розмірі 16094,67 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 грн. Представник позивача Шкапенко О.В. (за довіреністю в порядку передоручення від 22.10.2025 року) в судове засідання не з`явився, до суду направив заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити, проти заочного порядку розгляду справи не заперечував ( а.с.112). Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності та відзиву на позов від нього не надходило, тому суд визнає його неявку неповажною, та вважає можливим згідно ст. 280 ЦПК України ухвалити заочне рішення за відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи та наявні в ній докази суд доходить наступного. З матеріалів справи убачається, що 20 березня 2024 року відповідач підписав Анкету - заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», в якій зазначено що він згоден з тим, що підписана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк» що розміщенні за посиланням :https://a-bank.com. становлять договір про надання банківських послуг; ознайомився з договором про надання банківських послуг до його укладення та погодився з його умовами, підписанням цієї анкети заяви підтверджує факт передачі йому другого примірника Договору та зобов`язався виконувати вимоги Умов і Правил надання банківських послуг, а також самостійно ознайомлюватися з їх змінами на вищевказаному сайті ( а.с.19). Того ж дня відповідач підписав Заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою / рахунком, Паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена» та Тарифи по картці. За умовами яких відповідачу позивачем було надано послугу відкриття та обслуговування поточного рахунку. До рахунку Банк випускає безкоштовно (за виключенням іменної карти з фото, випуск якої становить 150 грн) платіжний інструмент у вигляді платіжної картки (п.1Договору). За умовами договору позивач надав відповідачу кредит, у вигляді кредитного ліміту на поточний рахунок, строком кредитування на 240 місяців, зі сплатою відсотків за користування лімітом, які до 62 днів пільгового періоду користування кредитним лімітом становлять 0,000001%, а у разі виходу з пільгового періоду нараховуватимуться за ставкою 3.4% на місяць. За п.9 Договору відповідач зобов`язався погашати заборгованість щомісяця, до останнього дня поточного місяця включно, в розмірі не менше 5% від заборгованості та не менше нарахованих відсотків за користування кредитом, та не менше 100 грн й не більше повного розміру заборгованості за споживчий кредит. За п.10 Договору сторони узгодили, що у випадку порушення клієнтом будь якого з грошових зобов`язань : при невиконанні зобов`язань щодо повернення кредиту застосовується ставка у розмірі 6,8%у місяць, яка нараховується на суму загальної заборгованості ( п.п.10.1), а за несвоєчасне погашення кредиту і відсотків списується штраф у розмірі визначеному п.10.2 Договору (а.с.21-24). Анкета заява про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», Заява про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою /рахунком, Ліміти по картці (рахунку), Паспорт споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена» підписані відповідачем електронним кваліфікованим підписом. З довідки за картками убачається, що позивачем було відкрито відповідачу рахунок [NUMBER] та видано шість карток строком дії до грудня місяця 2031 року (а.с.69). За даними довідки за лімітами [PERSON] за кредитним договором б/н від 20.03.2024 року за період з 20.03.2024 року по 27.10.2025 року було надано кредитний ліміт, а саме 29.09.2024 року у розмірі 10800 грн ( а.с.68). Однак, отримавши грошові кошти по кредитному договору, відповідач не виконав у повному взятих на себе зобов`язань, не сплатив у встановлений строк суму основного боргу, та нараховані відсотки, а тому станом на 27.10.2025 року йому було нараховано заборгованість у розмірі 16094 грн 67 коп, з яких: 10798 грн 78 коп - заборгованість за кредитом; 4445 грн 89 коп - заборгованість за відсотками, 850 грн- пеня, що підтверджується розрахунком заборгованості складеним позивачем та випискою по картці ( а.с.12-18,30-67). Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За змістом частини другої статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Таким чином, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави, стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав у борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, а саме заборгованість за простроченими процентами. Обґрунтовуючи право вимоги в цій частині послався на наявну в матеріалах справи підписану відповідачем заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком в якому зокрема визначені : пільговий період користування коштами, процентна ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування . Відповідно підписавши вказану анкету-заяву, яка є складовою частиною кредитного договору, та заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком відповідач відповідно до статей 3, 627 ЦК України добровільно погодився на такі умови кредитного договору, взяв на себе відповідні зобов`язання. Крім того, з виписки про руху коштів по картці вбачається, що відповідач отримав та використовував кредитні кошти, однак неодноразово порушував умови договору, бо не сплачував у повному обсязі кредит та нараховані відсотки. Таким чином, оскільки відповідач не виконав належним чином зобов`язання за кредитним договором, з нього на користь позивача підлягає стягненню заборгованість в загальному розмірі 15244 грн 67 коп, яка є заборгованістю за тілом кредиту та нарахованими відсотками. Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача заборгованості за нарахованою неустойкою (пеня) у розмірі 850 грн, суд доходить наступного. Відповідно до статті 4 ЦК України основу цивільного законодавства України становить Конституція України. Основним актом цивільного законодавства є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу(далі Закон). Велика Палата Верховного Суду неодноразово виснувала, що якщо ЦК України та інший нормативно-правовий акт, який має юридичну силу закону України, містять однопредметні приписи різного змісту, то пріоритетними є приписи ЦК України (постанови від 22 червня 2021 року у справі №334/3161/17 (пункт 17), від 18 січня 2022 року у справі №910/17048/17 (пункт 78), від 29 червня 2022 року у справі №477/874/19 (пункт 69)). Згідно з пунктом 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установивши, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого відповідним законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, на всій території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, дія якого триває до теперішнього часу. Оскільки пеня за кредитним договором нарахована за період з 01 лютого 2025 року по 01 жовтня 2025 року, то відповідач звільняється від обов`язку її сплати на користь позивача. Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог.

Outcome: partial