Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-04 00:00:00

23 лютого 2025 адвокат Сергієнко В.І., який представляє інтереси позивачазвернувся до суду з позовом до Філії управління будівельно-монтажних робіт "Укргазспецбудмонтаж" ПАТ "Укргазвидобування" про поновлення на роботі. Позовну заяву мотивовано тим, що 04.09.2014 [PERSON] наказом відповідача №96-К прийнято на роботу в Філію управління будівельно-монтажних робіт "Укргазспецбудмонтаж" ПАТ "Укргазвидобування" на посаду виконавця робіт дорожньої дільниці цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштуванню родовищ. Згідно наказу №81-К від 16.04.2018 позивача переведено виконавцем робіт дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштуванню родовищ цього ж підприємства. 11.12.2023 позивачу було оголошену догану за неналежне виконання посадових обов`язків, а 02.02.2024 на підставі Наказу №27-К з урахуванням попереднього дисциплінарного стягнення, звільнено з роботи за систематичне невиконання ним без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку за п.3 ст. 40 КЗпП України. Підставою для оголошення догани стало неналежне виконання п.п 2.13,, 2.14, 2.31 Посадової інструкції, а саме порушення: відсутність належної організації при об`єктного складського господарства й охорону товарно-матеріальних цінностей, неналежне забезпечення раціонального розміщення матеріалів, запасних частин, деталей, інструментів, пристроїв на робочих місцях, їх зберігання; не відповідність термінів свідоцтва пристроїв вантажопідйомних механізмів, а також з метою недопущення подальших фактів порушень. Вважає накладене на нього дисциплінарне стягнення та подальше звільнення незаконним, мотивуючи тим, що передбачені законом підстави для накладення таких стягнень були відсутні. Представник позивача вказує, що відповідач при вирішенні питання про застосування щодо нього дисциплінарного стягнення у виді догани не з`ясував усіх обставин а саме того, що інвентарізація була проведена з грубими порушеннями «Положення про інвертаризацію активів та зобов`язань», інвентарізаційна комісія не проводила зважування таких активів як сипучі матеріали, в нестачі яких звинувачують позивача. Заміри вказаних активів проводилися за допомогою приладу, з яким позивача ознайомлено не було, шляхом вишукування з допомогою GPS обладнання, тоді як позивач отримував сипучі активи шляхом зважування через ваги. Звертає увагу на те, що в разі проведення замірів сипучих матеріалів шляхом вишукування з допомогою GPS обладнання, необхідно проводити лабораторне визначення насипної щільності матеріалу складеного в штабель, що зроблено не було. Позивач неодноразово вказував про дану обставину у службових записках до керівництва. Крім цього, в період проведення замірів з 03.10.2023 по 05.10.2023, яке проводило ЕЗК відділу зПОПП та ЦБ УкрНДІгазу, а саме 04.10.2023 та 05.10.2023 були відсутні члени робочої інвентаризаційної комісії: голова комісії [PERSON] , члени комісії [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . В подальшому після виявлення значних розходжень між даними інвентаризаційного опису і даними контрольної перевірки щодо сипучих матеріалів контрольної перевірки проведено не було, як і не призначено нового складу робочої інвентаризаційної комісії. Звертає увагу на те, що отримання та прихід сипучих матеріалів, в тому числі і тих, нестача яких зазначена в інвентаризаційному описі, отримувався [PERSON] та вказувався у документах на вантаж в тонах, а у підзвіт бухгалтерії вантаж потрапляв уже в кубічних метрах. Таким чином, необгрунтоване оприбуткування та некоректне переведення ТМЦ, призвело до некоректного відображення кількості цих ТМЦ в інвентаризаційному описі. Оскільки на майданчинах підприємства неможливо помістити ту кількість сипучих матеріалів яка надходила, то матеріали складувалися пофракційно і кожна нова партія сипучих матеріалів, складувалася одна на одну без лабораторного визначення коофіцієнтів насипної щільності, про що достеменно було відомо керівництву. Щодо виявлення інвентаризаційною комісією надлишків бітуму в кільості 1655,287 кг зазначає, що зважування проводилося на сторонніх вагах, які давали похибку вимірювання у 20 кг, при кожному зважуванні, окрім того при зважуванні було відібрано та враховано не лише бітум , а і весь осад , що накопичився за довгий термін його зберігання, що спричинило різницю у вазі в бік збільшення. Таким чином, з результатами інвентаризаційної комісії щодо нестачі по 11 позиціях на загальну суму 1 091 636,87 грн. та надлишками за 2 позиціями на загальну суму 26 244,40 грн, категорично не погоджується. Окрім того, наголошував на тому, що відповідачем пропущено строк притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. Щодо визнання незаконним та скасування наказу №27-К по особовому складу від 02.02.2024 про звільнення [PERSON] на підставі п.З ст.40 КЗпП України зазначає наступне, що підставою для оголошення [PERSON] догани, як зазначено в наказі М27-к від 02.02.2024, явилися:службова записка заступника директора з охорони праці, промислової безпеки та екології [PERSON] МАУП 1/3739 від 27.12.2023; копія наказу «Про оголошення догани» [PERSON] від 11 грудня 2023 року М12-С; пояснююча записка виконавця робіт ДВАС та БД ЦКБР та ОР Бедова В.С. МЦКБР та ОР 2.2/4 від 03.01.2024; лист-звернення до первинної профспілкової організації УБМР «Укрспецбудмонтаж» на розірвання трудового договору МУБМР-13-7 від 08.01.2024; відповідь первинної профспілкової організації УБМР «Укргазспецбудмонтаж» МУБМР-32-с від 16.01.2024. Позивач не погоджується з підставою звільнення та вказує, що всі зазначені порушення в яких його звинувачують є безпідставними, усі надані позивачем відповідачу документи останнім не було враховано, вимоги своєї посадової інструкції він не порушував. У звязку з цим просить визнати незаконним та скасувати наказ Філії управління будівельно-монтажних робіт "Укргазспецбудмонтаж" ПАТ "Укргазвидобування" №12-с від 11.12.2023 року «Про оголошення догани», визнати незаконним та скасувати наказ Філії управління будівельно-монтажних робіт "Укргазспецбудмонтаж" ПАТ "Укргазвидобування" №24- К від 02.02.2024 року «Про звільнення В.С.Бєдова» та поновити [PERSON] на роботі на посаді виконавця робіт дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштуванню родовищ Філії управління будівельно-монтажних робіт "Укргазспецбудмонтаж" ПАТ "Укргазвидобування". Стягнути з відповідача середній заробіток за весь період вимушеного прогулу, починаючи з 02 лютого 2024 року до дня винесення рішення; стягнути з відповідача завдану моральну шкоду в розмірі 50 000 грн, а також стягнути з відповідача судові витрати. Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. До суду від представника відповідача АТ "Укргазвидобування" в особі філії УБМР "Укргазспецбудмонтаж" АТ "Укргазвидобування" адвоката Балабанова Г.Л. надійшов відзив в якому заперечуються викладені у позові обставини, вказано на законність накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани згідно наказу №12-С від 11.12.2023 та звільнення згідно наказу №27-К від 02.02.2024 на підставі п. 3 ст. 40 Кодексу законів про працю України. Зазначено, що на виконання наказу філії УБМР "Укргазспецбудмонтаж" від 25.09.2023 № 513 "Щодо проведення річної інвентаризації" проведена інвентаризація основних засобів, нематеріальних активів, незавершених капітальних інвестицій, запасів біологічних активів, запасів, біологічних активів, готівки, грошових коштів та їх еквівалентів, бланків документів суворої звітності, дебіторської заборгованості та зобов`язань Товариства, витрат і доходів майбутніх періодів, забезпечень та резервів, майна, матеріальних цінностей та зобов`язань, облік яких ведеться на позабалансових рахунках станом на 01.10.2023. За результатами інвентаризації було складено інвентаризаційні описи та звіряльну відомість, а також протокол засідання робочої інвентаризаційної комісії. Робочою інвентаризаційною комісією з проведення інвентаризації матеріально - відповідальної особи [PERSON] , інвентаризаційною комісією зафіксовані нестача по 11 позиціях на загальну суму 1091 636,87 грн., та надлишок за 2 позиціями на загальну суму 26 244,40 грн. З результатами проведеної інвентаризації [PERSON] не згоден, а саме що стосується матеріалу (щебню, відсіву та бітуму), ці інвентаризаційні описи товарно - матеріальних цінностей не підписав. В поясненнях причин виникнення нестачі МВО [PERSON] посилається на некоректність оприбуткування щебню за період 2022-2023, що в свою чергу спростовується службовою запискою від старшого бухгалтера ВБтаПО [PERSON] . Крім того, для унеможливлення розбіжностей в бухгалтерському обліку з фактичним залишком в підзвіті, МВО філії, в даному випадку позивач, зобов`язаний щомісячно подавати звітність до відділу бухгалтерського та податкового обліку (ВБтаПО) та проводити звірку, за даними ж співробітниці ВБтаПО [PERSON] , [PERSON] востаннє подавав вищевказану звітність за період вересень 2023 з фіксацією відсутності розбіжності факту та облікової кількості ТМЦ в його підзвіті. Також при проведенні інвентаризації було зафіксовано неготовність до проведення підрахунку бітуму та дизельного пального у вказані в графіку проведення терміни через відсутність метрологічної повірки ємностей для зберігання вище вказаних нафтопродуктів, про що складено Акт не проведення інвентаризації нафтопродуктів. Виходячи з вищевикладеного, МВО [PERSON] , що працював на посаді виконавця робіт ЦКБР та ОР Філії УБМР «Укргазспецбудмонтаж», порушив вимоги своєї посадової інструкції в частині вимог п.2.13 «Організовує приоб`єктне складське господарство й охорону матеріальних цінностей», п.2.14 «Забезпечує раціональне розміщення матеріалів, запасних частин, деталей, інструментів, пристроїв на робочих місцях, їх зберігання», що призвело до втрати майна, а також порушив вимоги п.2.31 «Перевіряє відповідність термінів освідоцтва пристроїв вантажопідйомних механізмів, діелектричних захисних засобів і т. ін., та наявність посвідчень на право ведення робіт підвищеної небезпеки». 30.11.2023 проведено спільну нараду з усіма матеріально відповідальними особами, в діях яких виявлені порушення. Листом директор «Укргазспецбудмонтаж» Харів Р.Р. звернувся до [PERSON] з проханням про надання пояснень, щодо обставин виявлених порушень. Позивач надав службову записку, в якій не погодився з даними проведеної інвентаризації, а саме що стосується матеріалу (щебеню, відсіву та бітуму). 11.12.2023, враховуючи ступінь тяжкості вчиненого [PERSON] проступку, заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок і попередню роботу працівника, директором УБМР "Укргазспецбудмонтаж" прийнято рішення застосувати дисциплінарне стягнення догану. Наказ від 11.12.2023 № 12-С "Про оголошення догани" містить чіткі посилання на виявлені порушення: відсутність належної організації приоб`єктного складського господарства й охорону товарно - матеріальних цінностей; неналежне забезпечення раціонального розміщення матеріалів, запасних частин, деталей, інструментів, пристроїв на робочих місцях, їх зберігання, невідповідність термінів освідоцтва пристроїв вантажопідйомних механізмів. Крім того, за результатами річної інвентаризації в УБМР «Укргазспецбудмонтаж», проведеної на виконання наказу філії УБМР «Укргазспецбудмонтаж» від 25.09.2023 N513 «Щодо проведення річної інвентаризації», ініційовано службове розслідування. Під час проведення якого підтверджено інформацію про інциденти, визначені як підстави для призначення цього розслідування. Щодо заперечень позивача про пропущений строк для притягнення до дисциплінарної відповідальності, відповідач вказує, що обчислення місячного строку для застосування дисциплінарного стягнення здійснюється з дня виявлення не лише факту (події), а саме проступку. Виявлення проступку означає не лише виявлення факту (події), а й визначення працівника, що порушив трудові обов`язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв`язку між правопорушенням і шкідливими наслідками, вини працівника. Як правило, місячний строк обчислюється з дня закінчення службового розслідування, проведення перевірки тощо. В той же час роботодавець наділений правом застосувати дисциплінарне стягнення до працівника не пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Таким чином, твердження позивача стосовно виявлення порушення саме 19 жовтня 2023 року є безпідставним та надуманими, оскільки саме порушення виявлено відповідно до змісту СЗ голови постійно діючої інвентаризаційної комісії УБМР «Укргазспецбудмонтаж» Дудки С.О. №6-2023 від 29.11.2023, тобто після опрацювання всіх матеріалів за результатами річної інвентаризації та завершення всієї інвентаризації. Крім того, в провадженні СУ ГУ НП в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12023170000000797 від 24.11.2023 з ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 Кримінального кодексу України, за фактом того, що службові особи Філії УБМР «Укргазсецбудмонтаж» зловживаючи своїм службовим становищем, з метою отримання будь-якої неправомірної вигоди для самих себе чи іншої фізичної або юридичної особи, спричинили тяжкі наслідки інтересам юридичної особи - Акціонерного товариства «Укргазвидобування». Отже, СУ ГУ НП в Полтавській області проводиться досудове розслідування обставин щодо порушення порядку зберігання та ведення обліку товарно-матеріальних цінностей, які перебували в підзвіті матеріально-відповідальної особи [PERSON] виконавця робіт дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг ЦКБР та ОР. Відповідач вважає, що звільнення позивача на підставі п.З ст.40 Кодексу законів про працю України є законним та обґрунтованим, оскільки за результатами перевірки від 25.12.2023 були виявлені порушення допущені [PERSON] , які підтверджуються відповідними доказами, доданими до відзиву. Вказана внутрішня перевірка стосувалась виконання вказаними в наказі підрозділами вимог з охорони праці, внутрішньої безпеки, будівельних та технологічних норм. Відповідач вважає, що ніхто не повинен був ознайомлювати позивача з наказом «Про проведення перевірки», так само, як і проводити перевірку за участю позивача. За результатами перевірки 03.01.2024 року [PERSON] надав пояснення відповідно до змісту яких з результатами перевірки не згоден. Однак це не спростовує халатного відношення до своїх посадових обов`язків, нехтування наказів, розпоряджень юридичної особи - Акціонерного товариства «Укргазвидобування» та внутрішніх розпоряджень Філії Управління будівельно-монтажних робіт «Укргазспецбудмонтаж». Таким чином, представник відповідача проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні. 08.04.2024 до суду від сторони позивача надійшла відповідь на відзив, в якій наведено додаткові обґрунтування на підтвердження позовних вимог, а також наголошено на безпідставності та недоведеності доводів відповідача, покладених в основу відзиву на позовну заяву. Зокрема вказує, що порушення нормативних актів які регламентують порядок проведення інвентаризації, процедури проведення перевірки стану техніки безпеки, інші порушення та протиправні дії носять замовний характер та злочинну мету, цькування працівника і, які в результаті призвели до незаконного притягнення до дисциплінарної відповідальності та подальшого протиправного звільнення позивача, підтверджено позивачем належними доказами. У наданому відзиві зазначено, що при проведенні інвентаризації було зафіксовано неготовність до проведення підрахунку бітуму та дизельного пального у вказаному графіку, всупереч цьому позивач вказує, що у зазначені терміни інвентаризації був повністю готовий, а повірене мірне обладнання [PERSON] не надавалося і на балансі у нього не перебувало. Позивач звертався зі службовою запискою до начальника ЦКБР та ООР [PERSON] в якій зазначав про необхідність у забезпеченні у стислі терміни повірених засобів вимірювальної техніки, однак відповіді не отримав. Зазначає, що повторна інвентаризація була проведена також з порушеннями, у зв`язку з чим Акт інвентаризації позивачем не підписувався. Щодо вказаного кримінального провадження, то позивач викликався слідчим та був допитаний у даному кримінальному провадженні в якості свідка. Також, з наданих разом з відзивом документів встановлено, що згідно службової записки начальника ЦКБР та ОР Гавуки С.В. від 24.12.2023 №АУП 1/3688, в ході проведеної перевірки (третього ступеню) стану охорони праці, пожежної та екологічної безпеки на об`єкті дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг м. Гадяч, проведеної 21.12.2023, були виявлені порушення які викладені в Акті №17 та в Акті №3, де зазначені терміни усунення виявлених недоліків до 22.12.2023, 23.12.2023, 29.12.2023, але перевірка (четвертого ступеню) стану охорони праці, пожежної екологічної безпеки на об`єкті дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг м. Гадяч була проведена 25.12.2023 з терміном усунення яких до 29.12.2023. Окрім того, позивач вважає, що відзив та додані до нього документи не можуть бути взяті до уваги судом, так як подані з порушенням встановленого законом строку. В обґрунтування стягнення матеріальної шкоди посилається на те, що протиправні дії з боку відповідача призвели до його незаконного звільнення, у зв`язку з цим він неможе продовжувати виконувати свої трудові обов`язки, отримувати за це заробітну плату, утримувати себе та свою сім`ю у такий тяжкий для всіх час, всі ці обставини безумовно спричиняють моральних страждань позивачу. Представником позивача адвокатом Сергієнком В.І. заявлено клопотання про виклик свідків, оскільки їх показання мають встановити фактичні обставини справи. 24 квітня 2024 року до суду надійшли заперечення від представника відповідача. Вказує на допущення позивачем порушення вимог п. 2.13, п.2.14 та п.2.31 Посадової інструкції, що полягало увідсутності належної організації приобєктного складського господарства й охорону товарно-матеріальних цінностей, неналежне забезпечення раціонального розміщення матеріалів, запасних частин, деталей, інструментів, пристроїв на робочих місцях, їх зберігання, невідповідність термінів освідоцтва пристроїв вантажопідйомних механізмів.Наявність нестачі товарно-матеріальних цінностей підтверджена і протоколом засідання постійно діючої інвентаризаційної комісії апарату управління АТ «Укргазвидобування» від 28.11.2023. За результатами перевірки стану роботи, а саме виконання вимог законодавчих актів та внутрішньо-розпорядчих документів з охорони праці, виробничої безпеки, будівельних та технологічних норм, зокрема Цеху з капітального будівництва, ремонту та облаштування родовищ було складено службову записку від 27.12.2023 АУП 1/3739 про виявлені порушення, яка беззаперечно підтвердила незадовільний стан споруд цивільного захисту, невиконання окремого доручення Генерального директора №21 від 19.10.2023. Таким чином вважає, що вимоги позивача викладені в позовній заяві, є необгрунтованими, а Філією Управління будівельно-монтажних робіт «Укргазспецбудмонтаж» АТ «Укргазвидобування» при звільненні [PERSON] на підставі пункту 3 статті 40 Кодексу законів про працю України не було порушено вимог законодавства про працю. В ході розгляду справи судом вчинено наступні процесуальні дії: - 28.02.2024 року постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (ас.156-157 , т.1); - 29.04.2025 року постановлено ухвалу про відмову у задоволенні заяви представника відповідача Балабанова Г.Л. про зупинення провадження у справі. (а.с. 193, т.2) - 07.05.2024 року постановлено ухвалу про витребування у філії УБМБ «Укргазспецмонтаж» АТ «Укргазвидобування» належним чином заверену копію Положення про філію. (ас.52, т. 2); - 27.06.2024 року постановлено ухвалу про заміну первісного відповідача філію Управління будівельно-монтажних робіт «Укргазспецбудмонтаж» АТ «Укргазвидобування» на АТ «Укргазвидобування» у задоволенні клопотання представника відповідача філії Управління будівельно-монтажних робіт «Укргазспецбудмонтаж» АТ «Укргазвидобування» про закриття провадження у справі - відмовити (ас.106-107,т.2); У судовому засіданні позивач та її представник повністю підтримали заявлені позовні вимоги та просили їх задовольнити. Представник відповідача заперечував проти задоволення позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. В силу вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, розглянувши подані документи, заслухавши думку учасників судового процесу, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступного висновку. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до положень статей 12,81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Положеннями статті 3 КЗпП України визначено, що трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю. Відповідно до статті 55 Конституції України та статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, у тому числі трудових. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Способи захисту визначені в статті 16 ЦК України та КЗпП України. Діяльність судів по розгляду справ цієї категорії повинна спрямовуватися на всемірну охорону конституційного права кожного на працю, яке включає можливість заробляти собі на життя працею, яку особа вільно обирає або на яку вільно погоджується, а також на охорону прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій, на зміцнення трудової та виробничої дисципліни, на виховання працівників у дусі свідомого й сумлінного ставлення до праці (п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами трудових спорів" № 9 від 06.11.1992). Однією із гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений статтею 5-1 КЗпП України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. Як визначено до ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Відповідно до ст. ч. 1 ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догана. Згідно ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Отже, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, які полягають у порушенні або неналежному виконанні покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Разом з цим, саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки (частина перша статті 233 КЗпП України). При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, у чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1 - 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки. Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 18 листопада 2020 року у справі №464/3942/19. Під виявленням проступку розуміється не лише виявлення факту (певного діяння), а й встановлення працівника, який учинив ці діяння, протиправність цих діянь, вини працівника, наявність шкідливих наслідків, причинного зв`язку між правопорушенням та шкідливими наслідками та підтверджується висновком проведення службового розслідування. Судом установлено та не оспорюється сторонами, що з 04.09.2014 [PERSON] працював у філії управління будівельно монтажних робіт «Укргазспецбудмонтаж» ПАТ «Укргазвидобування», прийнятий на посаду виконавця робіт дорожньої дільниці цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштуванню родовищ, що підтверджується копією трудової книжки № [NUMBER] .(а.с.134-135 т.1) Відповідно до наказу АТ «Укргазвидобування» від 16.04.2018 року № 81-к [PERSON] з 16 квітня 2018 року призначено на посаду виконавця робіт дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництва доріг цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштюванню родовищ. На підставі наказу філії УБМР "Укргазспецбудмонтаж" від 25.09.2023 № 513 "Щодо проведення річної інвентаризації" проведена інвентаризація основних засобів, нематеріальних активів, незавершених капітальних інвестицій, фінансових інвестицій, запасів, біологічних активів, готівки, грошових коштів та їх еквівалентів, бланків документів суворої звітності, дебіторської заборгованості та зобовязань Товариства, МШП в експлуатації, інших активів за балансового обліку станом на 01.10.2023. За результатами інвентаризації було виявлено нестачу товарно-матеріальних цінностей по 11 позиціях на суму 1 091 636,87 грн., та надлишок за 2 позиціями на загальну суму 26 244,40 грн, що перебувають на зберіганні у [PERSON] 16.11.2023 складено протокол засідання постійно діючої інвентаризаційної комісії УБМР "Укргазспецбудмонтаж", яким встановлено нестачі у [PERSON] на суму 1 091 627,87 грн. 29.11.2023 Головою постійно діючої інвентаризаційної комісії [PERSON] за результатами опрацювання документів пов`язаних з річною інвентаризацією складена службова записка на ім`я директора УБМР "Укргазспецбудмонтаж" де вказано про необхідність притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] за порушення вимог посадової інструкції, зокрема п.2.13 «Організовує при обєктне складське господарство й охорону матеріальних ціностей», та п. 2.14 «Забезпечує раціональне розміщення матеріалів, запасних частин, деталей, інструментів, пристроїв на робочих місцях, їх зберігання », що призвело до втрати майна, п. 2.31 «Перевіряє відповідність термінів освідоцтва пристроїв вантажопідйомних механізмів , діелектричних захисних засобів і.т.ін.» Таким чином, при вирішенні даного спору суд виходить із того, що відповідно до положень ст. 148 КЗпП України строк для застосування дисциплінарного стягнення до позивача необхідно розраховувати від 16.11.2023. Суд виходить з того, що протоколом засідання постійнодіючої інвентаризаційної комісії УБМР "Укргазспецбудмонтаж" від 29.11.2023 встановлена провина позивача. Місячний строк для застосування дисциплінарного стягнення має відраховуватись з дня виявлення саме проступку як такого. Під виявленням проступку розуміється не лише виявлення факту (певного діяння), а й встановлення працівника, який вчинив ці діяння, протиправність цих діянь, вини працівника, наявність шкідливих наслідків, причинного зв`язку між правопорушенням та шкідливими наслідками. Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 12.05.2020 року у справі № 266/98/17 (провадження № 61-48960св18) та від 18 листопада 2020 року у справі № 464/3942/19 (провадження № 61-7770св20). Наказом від 11.12.2023 № 12-с [PERSON] оголошено дисциплінарне стягнення у виді догани. Підставами для застосування до нього дисциплінарного стягнення стали результати інвентаризації проведеної в жовтні-листопаді 2023 року на виконання наказу філії УБМР "Укргазспецбудмонтаж" від 25.09.2023 № 513 "Щодо проведення річної інвентаризації", що виявили порушення [PERSON] , а саме відсутність належної організації приоб`єктного складського господарства і охорону товарно-матеріальних цінностей, наналежне забезпечення раціонального розміщення матеріалів, запасних частин, деталей, інструментів, пристроїв на робочих місцях, їх зберігання; не відповідність термінів освідоцтва пристроїв вантажопідйомних механізмів, а також з метою недопущення подальших фактів порушень. (а.с. 36, Т.1) Як вбачається з Посадової інструкції виконавця робіт дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та бідівництву доріг цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштуванню родовищ Філії Управління будівельно-монтажних робіт «Укргазспецбумонтаж» АТ «Укргазвидобування», затвердженої 21.08.2018 директором УБМР «Укргазспецбудмонтаж»: -виконавець робіт: п. 1.1. належить до професійної групи «Керівники»; п. 1.2 - виконавець робіт дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштуванню родовищ призначається і звільняється з посади наказом директора Філії Управління будівельно-монтажних робіт «Укргазспецбумонтаж» АТ «Укргазвидобування», за поданням начальника цеху з дотримання вимог Кодесу законів про працю України. п. 1.4 у своїй діяльності виконавець робіт цеху керується Конституцією України, Законами України, постановами Верховної Ради України , указами і розпорядженнями Президента України, постанови та розпорядженнями Кабінету Міністрів України, нормативними документи центральних органів виконавчої влади, розпорядженнями та іншими локальними актами Товариства та Управління, в тому числі внутрішніми документаими у сфері запобігання та протидії проявам корупції, зокрема затвердженою в Товаристві антикорупційною програмою, Статутом та Колективним договором Товариства, Положенням про Управління та Цех, правилами охорони праці та протипожежної безпеки, правилами внутрішнього трудового розпорядку, цією посадовою інструкцією та іншими чинними нормативними актами ; п. 2.13 організовує приоб`єктне складське господарство і охорону матеріальних цінностей; п. 2.14 забезпечує раціональне розміщення матеріалів, запасних частин деталей, інструментів, пристроїв на робочих містях, їх зберігання, недопуск захаращування проходів і проїздів; п. 2.31 перевіряє відповідність термінів свідоцтва пристроїв вантажопійомних механізмів, діелектричних захисних засобів і т.ін., а також наявність посвідчень на право ведення робіт підвищеної небезпеки. Позивач [PERSON] обгрунтовуючи незаконність винесеного рішення про догану посилається на порушення інвентаризаційною комісією при проведенні інвентаризації, а саме що стосується матеріалу (щебню, відсіву та бітуму). Відповідно до наданих пояснень зазначених у протоколі проведення наради керівництвом УБМР «Укргазспецбудмонтаж» з підлеглими працівниками УБМР та матерільно-відповідальними особами структурних підрозділів за результатами річної інвертаризації у 2023 році від 30.11.2023, [PERSON] , який повідомив, що з результатами інвентаризації не згоден, вважає їх помилковими та безпідставними, роботу комісії незадовільною, а працівників некомпетентними. Вказав, що відмовляється здійснювати відшкодування виявленої в нього нестачі, проти вартості активів, яка відображена в бухгалтерському обліку заперечує та вважає її не обґрунтованою (а.с.66). В подальшому за результатами річної інвентаризації в УБМР «Укргазспецбудмонтаж», проведеної на виконання наказу філії УБМР «Укргазспецбудмонтаж» від 25.09.2023 N513 «Щодо проведення річної інвентаризації», ініційовано службове розслідування призначене АТ «Укргазвидобування» від 18.12.2023 №920, що підтверджується листом Голови комісії з проведення службового розслідування, начальника відділу забезпечення безпеки філії УБМР «Укргазспецбудмонтаж» департаменту безпеки, захисту та охорони АТ «Укргазвидобування» Птушкіна Д. Під час проведення якого підтверджено інформацію про інциденти, визначені як підстави для призначення цього розслідування. Відповідно до Акту не проведення інвентаризації нафтопродуктів від 01.10.2023 у звязку з відсутністю повірених засобів вимірювальної техніки (метрштока, невизначено базові вистоти резервуварів, відсутність водочутливої пасти, відсутні розрахунки залишків нафтопродуктів в трубопроводах) градуювальних таблиць та повірки або державної метрологічної атестації резервуарів та ємностей, в яких зберігаються бітум нафтовий та дизельне паливо, інвентаризація нафтопродуктів, які знаходяться в пфдзвіті МВО [PERSON] та ТОВ «Вікторі-А» на території дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництво доріг ЦКБР та ОР (м. Гадяч) 01.10.2023 року не проведено. Вказаний акт підписаний Головою робочії інвентаризаційної комісії заступником директора з ОП, ПБ та Е Бонтушем О. та членами робочі інвентаризаційної комісії: Чорнорук Я, Гречко Ю, Луценко С, Давидовою І., в присутності головного фахівця відділу внутрішнього контролю департаменту внутрішнього контролю та управління ризиками АТ «Укргазвидобування» Костиренко І., та головного фахівця відділу внутрішнього контролю департаменту внутрішнього контролю та управління ризиками АТ «Укргазвидобування» Орламенко Т. а також самим виконавцем робіт дільниці по вготовленню асфальтових сумішей та будівництво доріг ЦКБР та ОР Бєдовим В. (а.с. 199-200, Т.1) Позивач наголошує на допущених порушення під час проведення інвентаризації, вказуючи на те, що в період проведення замірів сипучих матеріалів були відсутні члени інвентаризаційної комісії. Пунктом 4 частини 1 розділу ІІ Положення 879, визначено, що у разі проведення інвентаризації за судовим рішенням або на підставі належним чином оформленого документа органу, який відповідно до закону має право вимагати проведення такої інвентаризації, посадові особи відповідного органу (за їх згодою) можуть бути присутні при проведенні інвентаризації. За змістом наведеної норми Положення присутність посадових осіб органу, який оформив вимогу про проведення інвентаризації, не є обов`язковою. Зі змісту наведених законодавчих норм вбачається лише право доступу контролюючим органам під час проведення перевірок до територій, приміщень (крім житла громадян) та іншого майна, що використовуються для провадження господарської діяльності. Водночас присутність посадових осіб органу, який відповідно до закону має право вимагати проведення такої інвентаризації, не є обов`язковим. Інвентаризації проведена частково у присутності представників контролюючого органу, що не є порушенням порядку проведення інвентаризації та не спростовує її результатів. У Постанові Верховного Суду від 26.09.2023 у справі №640/19859/21 колегія суддів Касаційного адміністративного суду відхиляючі доводи контролюючого органу зазначила, що посадові особи контролюючого органу можуть бути присутні при проведенні інвентаризації за їх згодою, проте така присутність не є обов`язковою. [PERSON] вказується той факт, що сипучі матеріали складувалися по фракційно і кожна нова партія сипучих матералів, яка надходила складувалася одна на одну без лабораторного визначення коефіцієнтів насипної щільності, а тому при інвентаризацію сипучих матеріалів необхідно було провести шляхом переважування через ваги. Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до повідомлення в.о. директора Українського науково-дослідного інституту природних газів Лиско А., щодо вимірювання обєму сипучих матеріалів, згідно якого в термін з 03.10.2023 05.10.2023 з метою визначення обємів сипучих матеріалів, розташованих на території УБМР м. Гадяч Полтавської області, фахівцями сектору геодезичних вишукувань та УЗК відділу з ПОІІП та ЦБ УкрНДІгазу виконані відповідні вишукування. Однак суд звертає увагу, що документом, що регламентує у той чи інший спосіб здійснювати розміщення, складування та зберігання щебня, гранвідсіву на території дільниці є посадова інструкція виконавця робіт дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштуванню родовищ, яким є [PERSON] , відповідно до п. п. 2.13 організовує приоб`єктне складське господарство і охорону матеріальних цінностей; п. 2.14 забезпечує раціональне розміщення матеріалів, запасних частин деталей, інструментів, пристроїв на робочих містях, їх зберігання, недопуск захаращування проходів і проїздів. В судовому засіданні свідок [PERSON] зазначив, що є директором ТОВ «МІБ». Позивач [PERSON] звернувся до нього з проханням надати ваги для можливості провести зважування бітуму у зв`язку з проведенням щорічної інвентаризації. Свідок вказує, що вказані ваги є не сертифікованами та мають похибку до 50 кг, про що було відомо [PERSON] . Свідок [PERSON] , повідомив про те, що до 23.01.2024 року працював в УБМР «Укргазспецбудмонтаж» АТ «Укргазвидобування» на посаді начальника виробничого диспетчерського відділу. На момент проведення щорічної інвентаризації був членом постійно діючої комісії, у результаті проведення якої у [PERSON] були виявлені нестача щебня та надлишок бітуму. З висновками комісії не погоджувався, тому від підпису протоколу засідання постійно діючої інвентаризаційної комісії УБМР «Укргазспецбудмонтаж» відмовився. Вказував, що інвентаризація сипучих матеріалів здійснювалася за допомогою GPS вишукувань, без лабораторного аналізу. Вважає, що дії геодезистів, які проводили вимірювання були проведені з порушенням. Свідок [PERSON] , який на даний час працює в АТ «Укргазвидобування» на посаді провідного фахівця відділу бухгалтерського обліку УБМР «Укргазспецбудмонтаж», надав суду пояснення вказавши, що 24 січні 2024 року приймав участь у позаплановій інвентарізації, що стосувалася передачі товарно матеріальних цінностей матеріально відповідальної особи [PERSON] вказана інвентаризація проходила два дні, у визначенні кількості сипучих матеріалів участі не приймав. Інвентаризаційний опис ним не підписаний, оскільки з висновками комісії він не погодився. Свідок [PERSON] який працює в УБМР «Укргазспецбудмонтаж» інженером з нагляду за будівництвом виробничо-диспетчерського відділу вказав, що 25.12.2023 перебував у комісії для проведення перевірки для виконання вимог законодавчих та внутрішньо-розпорядчих документів АТ «Укргазвидобування» з охорони праці, виробничої безпеки, будівельних та технологічних норм, при перевірці [PERSON] був відсутній, одним з порушень які були виявлення було бомбосховище, яке протікало, по території бігали собаки. Допитаний заступник директора з охорони праці, промислової безпеки та екології [PERSON] підтвердив, що у жовтні 2023 року був головою комісії при проведенні щорічної планової інвентаризаційної перевірки у підрозіділі [PERSON] , при інвентаризації сипучих матеріалів можливості виміряти метематичним шляхом не було, оскільки щебінь [PERSON] підготовлений не був, не мав конусної форми, тому була залучена лабораторія з використанням GPS навігації, яка дійсно може давати похибку 5-7%. Заначив, що даний метод не заборонений та вже практикувався, за результатами проведення якого була встановлена недостача щебню. Письмово він звернувся з питанням про переважування до заступника директора зМТЗ [PERSON] , але рішення прийнято не було. Щодо сертифікації приладів які використовувались для отримання результатів, вказує що лабораторією надано всі необхідні сертифікати. Заключення про недостачу було здійснено по обєму, яке потім було переведено в тони. Стосовно доводів позивача щодо відсутності складу комісії при обрахунках УкрНДІгаз, заперечує та вказує, що вимірювання здійснювалося за їх присутності, але оскільки працівники УкрНДІгазу за один день не встигли, то приїхали на наступний день та продовжили, вважає, що присутність комісії в даному випадку була не обов`язкова. Щодо долучених аркушів до інветаризаційного опису товарно-матеріальних цінностей, зазначає що після перерахунків бухгалтерії було зменшено кількість нестачі. Вказує, що позивач [PERSON] не був готовий до проведення інвентарізації. Бітум був у твердому стані, який було не можливо зважити. Заперечень [PERSON] не надавав. Щодо перевірки про охорону праці вказує, що дійсно [PERSON] був відсутній, всі виявлені порушення були відображені в актах та підписані членами комісії. Надаючи оцінку законності наказу від 11.12.2023 №12-с про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, судом також досліжено бухгалтерську довідку головного бухгалтера [PERSON] від 20.10.2023 та службову записку старшого бухгалтера ВБ та ПО [PERSON] , які вказують на факт перевищеного оприбуткування щебня на 159,788 м3 за 2023 рік, відповідно до чого були зроблені перерахунки, та про що були внесені зміни до інвентаризаційного опису товарно-матеріальних цінностей. Відповідно до ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Отже, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, які полягають у порушенні або неналежному виконанні покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Разом з цим, саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки (частина перша статті 233 КЗпП України). При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, у чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1 - 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки. Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 18 листопада 2020 року у справі №464/3942/19. Суд не погоджується з доводами позивача, про те, що в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку, з огляду на те, що наявні всі складові дисциплінарного проступку, а саме: бездіяльність позивача щодо неналежного виконання (порушення) посадових обов`язків; вина працівника у вигляді бездіяльності; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням (неналежним виконанням) покладених на працівника трудових обов`язків. Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про доведеність відповідачем співмірності дисциплінарного стягнення і вчиненого позивачем проступку, що дає підстави для підтвердження правомірності Наказу №12-С. Щодо наявної в матеріалах справи ухвали Октябрського районного суду в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12023170000000797 від 24.11.2023, за фактом того, що службові особи УБМР «Укргазспецбудмонтаж» АТ «Укргазвидобування» зловживаючи своїм службовим становищем з метою отримання будь-якої неправомірної вигоди для самих себе чи іншої фізичної чи юридичної особи, спричинили тяжкі наслідки інтересам юридичної особи, суд зазначає. Відповідно до статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Види юридичної відповідальності: 1) кримінальна; 2) адміністративна; 3) цивільно-правова; 4) дисциплінарна; 5) матеріальна; 6) конституційна; 7) міжнародно-правова. Варто зауважити, що Верховний Суд неодноразово у своїх постановах висловлював правову позицію, що відсутність рішення компетентного органу про притягнення до кримінальної або адміністративної відповідальності позивача не спростовує наявності в діях тієї ж особи дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як догану. Тож, відсутність наразі обвинувального вироку суду щодо можливого вчинення [PERSON] кримінального правопорушення свідчить про відсутність підтвердження складу кримінального правопорушення у його діях, однак не дисциплінарного проступку. Така правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 6 березня 2019 року у справі 816/1534/16, від 17 липня 2019 року у справі №806/2555/17, від 24 вересня у справі №420/602/19 і підстави для відступлення від неї відсутні. Щодо доводів позивача, що керівником [PERSON] відносно нього здійснювався безпідставний та безпрецедентний тиск, що призвело до видачі оскаржуваного наказу, суд зазначає наступне. Працівникові, який став жертвою утисків під час виконання трудових обов`язків відповідно до положень статті 5-1 КзпП України гарантовано правовий захист від мобінгу (цькування), дискримінації, упередженого ставлення у сфері праці, захист честі та гідності працівника під час здійснення ним трудової діяльності, а також забезпечення особам, які зазнали таких дій та/або бездіяльності, права на звернення за захистом своїх прав. Працівник, який відчуває приниження і цькування на роботі, має право: звернутись з скаргою до Управління Державної служби з питань праці, яке реалізує державну політику у сфері нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, або ж звернутись з позовною заявою до суду щодо визнання фактів цькування та їх усунення, або розірвати трудовий договір у визначений ним строк за власним бажанням, якщо роботодавець не виконує законодавство про працю, умови колективного чи трудового договору та продовжує чинити мобінг. Окрім того, за вчинення мобінгу передбачено адміністративну відповідальність. Так, відповідно до статті 173-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення вчинення мобінгу (цькування) працівника - тягне за собою накладення штрафу на громадян від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до тридцяти годин і накладення штрафу на фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю, посадових осіб - від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин. Матеріали справи не містять доказів того, що позивач звертався зі скаргою до Управління Державної служби з питань праці за захистом своїх прав. Зважаючи на наведене, за умови неспростування самих подій вчинених дисциплінарних проступків, суд не вбачає порушень у реалізації відповідачем дисциплінарного стягнення у виді догани. Таким чином, АТ "Укргазвидобування" в особі філії УБМР "Укргазспецбудмонтаж" АТ "Укргазвидобування" з додержанням передбачених статтями 147-149 КЗпП України правил і порядку застосування дисциплінарного стягнення, в межах встановленого строку, правомірно застосувало до працівника дисциплінарне стягнення у вигляді догани. За таких обставин, суд вважає, що у задоволенні у даній частині позовних вимог [PERSON] необхідно відмовити. Щодо дисциплінарного проступку, за вчинення якого до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, суд зазначає наступне. Розпорядженням в.о. начальника цеху Рудник С. від 05.01.2023 №20 [PERSON] призначено відповідального за пожежну безпеку об`єктів на ДВАС та БД м. Гадяч (а.с. 187,Т.1) Розпорядженням в.о. начальника цеху Рудник С. від 05.01.2023 №16 [PERSON] призначено відповідального за стан охорони праці та безпеки життєдіяльності на ДВАс та БД м. Гадяч (а.с. 188,Т.1) На підставі наказу філії УБМР "Укргазспецбудмонтаж" від 22.12.2023 № 700 "Щодо проведення перевірки" проведена перевірка стану роботи ЦКБОС та БГ УБМР «"Укргазспецбудмонтаж"» та ЦКБР та ОР УБМР "Укргазспецбудмонтаж". Згідно Акту №17 перевірки стану охорони праці, пожежної і екологічної безпеки та безпеки на ділянці по виготовленню асфальту та будівництву доріг від 21.12.2023 р, за результатами якої було виявлено ряд порушень і недоліків, з зазначенням терміну їх усунення, а саме: не обмежений доступ до трансформатора, (не зачинено на замок) (22.12.2023 р); не обмежений доступ до клітки для зберігання балону з пропаном (не-зачинено на замок) (22.12.2023р); В гаражному боксі №1 допускається зберігання автозапчастин, інструментів на віконному підвіконні (05.01.2024);допускається використання в роботі подовжувачів, що не обліковуються у матеріальному звіті ( заборонити використання постійно); на вогнегаснику, що знаходиться в приміщенні КАМТ зберігається вимірювальна рулетка, біля самого вогнегасника місце захаращене: дерев`яна стружка, пляшка з водою, совкова лопата, бадя для замішування цементної суміші (23.12.2023 р); частково не проведений щоквартальний (повторний) - Інструктаж працівникам. Остання дата заповнення картки реєстрації Інструктажів 08.08.2023 р. (22.12.2023 р), у вагон-гуртожитку, кімнаті № 1 електрообігрівач розташований на дерев`яній офісній тумбочці (22.12.2023);у вагон-гуртожитку та адмін-будівлі відсутні інструкції щодо обслуговування електрокотлів (22.12.2023 р); в найпростішому укритті вогнегасник не закріплений на кронштейн ( 23.12.2023 р); в гаражних боксах №1, №2, №3 допускається зберігання ПММ у пластиковій тарі (пляшка з під води) ( 23.12.2023 р); не проведено огородження сигнальною стрічкою до траншеї, що викопана для проведення каналізаційних труб до вагон-гуртожитку та душових ( 23.12.2023); в приміщенні КАМТ допускається зберігання вторинної продукції (дров) (23.12.2023). Окрім того, в результаті перевірки комісією відзначено, що Організація безпеки робіт, стан охорони праці, пожежної та екологічної безпеки на об`єкті проводиться відповідно до вимог Закону України «Про охорону праці», Правил пожежної безпеки України, затверджених наказом МВС -від 30.12,2014 року №1417, Кодексу цивільного захисту України, СУОП ДК «Укргазвидобування», переліку інструкцій з охорони праці по професіях та видах робіт, Інструкцій з пожежної безпеки та інших нормативних документів по охороні праці. Відповідно до Акту №3 перевірки стану «Найпростішого укриття» для укриття працівників дільниці виробничого обслуговування цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштуванню родовищ УБМР «Укргазспецбудмонтаж», на виконання листа №АУП 1/3582 від 01.12.2023 року «Щодо забезпечення улаштування належних умов в захисних спорудах ЦЗ» проведено чергову перевірку стану «Найпростішого укриття», комісією зроблено зауваження, з них:Доукомплектовані шанцеві інструменти в найпростішому укритті потребують заміни, (лопата совкова не придатна для використання, дерев`яна ручка на сокирі має задирки та тріщини); виносним баком для нечистот слугує звичайне, пластмасове відро без кришки та відповідного маркування, щодо його, використання; відсутній контейнер для харчового сміття; наявне протікання талої води на стелі, що утворює її накопичення на підлозі. У зв`язку з цим в укритті підвищена сирість; питна вода в пляшках та лавочки для сидіння досить вологі; Вогнегасник ВП - 9 не закріплений на кронштейн; на стелі, поліетиленовим пакетом закрито вентиляцію найпростішого укриття. Вказані зауваження усунути до 29.12.2023 р.доукомплектувати захисну спороду згідно з додатком 20 вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВс від 09.07.2018 № 579. Також, комісією запропоновано переглянути доцільність використання погребу №1 як захисної споруди. Розглянути питання щодо використання вагон-будинку як найпростішого укриття, що матиме фортифікаційний захист з блоків ФБС. (а.с. 224-225, Т. 1) Відповідно до службової записки від 21.12.2023 , начальник ЦКБР та ОР Гавука С.В., на підставі проведеної 21 грудня 2023 року згідно плану роботи постійно діючої комісії ЦКБР та ОР перевірки стану охорони праці, пожежної і екологічної безпеки на об`єкті на дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг м. Гадяч в присутності виконавця робіт ЦКБР та ОР Бєдова В.С., за результатами якої було виявлено ряд порушень і недоліків, а також за результатом перевірки стану «Найпростішого укриття» просить притягнути відповідальну особу до дисциплінарної відповідальності (а.с. 223, Т.1) Відповідно до Акту №1 від 25.12.2023 за результатами вказаної перевірки , комісією у складі працівників УБМР (Бонтуш О., Демяник С., [PERSON] ) виявлені порушення та складено зазначений акт, про те, що в порушення окремого доручення [PERSON] особи, яка тимчасово здійснює повноваження Генерального директора AT «Укргаззвидобування» №21 від 19.10.2023, на території дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг ЦКБР та ОР здійснюється утримання (без жодних облаштованих місць - вольєр тощо), годування та вільне пересування бездоглядних тварин (собак). В гаражному боксі, який розташований на території дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг ЦКБР та ОР, знаходяться особистий транспорт (не службовий, що належить Товаристу/УБМР, тощо. Незадовільний стан захисних споруд цивільного захисту на території дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг ЦКБР та ОР; в. найпростішому укритті наявне протікання стелі через стики плит, потрапляння води через вентиляційний отвір та як наслідок підтоплення, що унеможливлює його використання. Наказом АТ «Укргазвидобування» від 02.02.2024 року № 27-к [PERSON] , виконавця робіт дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництва доріг цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштуванню родовищ звільнено з роботи 02 лютого 2024 року, за систематичне невиконання ним без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, на підставі пункту 3 статті 40 КЗпП. Підстава: Службова записка заступника директора з охорони праці, промислової безпеки та екології Бонтуша О.П. №АУП 1/3739 від 27.12.2023 року; копія наказу «Про оголошення догани» [PERSON] від 11 грудня 2023 року 12-С; Пояснююча записка виконавця робіт ДВАС та БД ЦКБР та ОР Бєдова В.С.№ ЦКБР та ОР 2.2/4 від 03.01.2024 року; Листзвернення до первинної профспілкової організації УБМР «Укргазспецбудмонтаж» на розірвання трудового договору №УБМР-13-7 від 08.01.2024 року; відповідь первинної профспілкової організації УБМР «Укргазспецбудмонтаж» №УБМР-32-с від 16.01.2024 року. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення; За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення (частина перша статті 147 КЗпП України). Порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків. Власник або уповноважений ним орган має право розірвати трудовий договір у випадку здійснення працівником прогулу без поважних причин (пункт 4 частини першої статті 40 КЗпП). Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Як зазначає відповідач, [PERSON] нехтував наказами, розпорядженнями, халатно ставився до своїх посадових обов`язків. Відповідно до Акту огляду об`єкта (будівлі,споруди, приміщення) щодо можливості його використання для укриття населення як найпростішого укриття від 01.06.2023, вказано, що об`єкт, який розташований за адресою: вул. Лохвицька, 52, що належить УБМР «Укргазспецбудмонтаж» АТ «Укргазвидобування» , має працездатний технічний стан, приміщення чисті, сухі, система вентиляції не передбачена проєктом, наявна вода в пляшках 1,5 л, V = 20л, санвузли відсутні, каналізаційна система не передбачена проєктом, вигрібні ями, виносні баки відсутні, системи звязку оповіщення відсутні. Згідно висновку комісії погріб П-1 інв. №331510000001 рекомендовано до використання для укриття працівників, як найпростіше укриття та включення до фонду захисних споруд. (а.с. 100-101 Т.1) Щодо порушень допущених [PERSON] заначених в Акті №1, а саме того, що на території дільниці здійснюється утримання, годування, та вільне пересування бездоглядних тварин, в гаражному боксі знаходиться особистий транспорт, стан захисних споруд незадовільний, а в найпростішому укритті наявне протикінання стелі через стики плит, потрапляння води через через вентиляційний отвір та як наслідок підтомлення, що унеможливлює його використання, суд вважає їх необгрунтованими, такими які не впливають на роботу та які можливо усунути в робочому порядку. Окрім того, як зазначив позивач, територія дільниці знаходиться в промисловій зоні, межує з багатьма підприємствами та поблизу знаходяться житлові будинки, а огорожа дільниці немає суцільності. Відповідно до п. 8розділу ІІ Вимог утримання споруд, Споруди фонду захисних соруд мають захищатися від підтоплення і затоплення ґрунтовими, поверхневими, технологічними та стічними водами. Згідно з п.2 розділу V Вимог утримання споруд, обладнання найпростіших укриттів має забезпечувати можливість безперервного перебування в них населення впродовж не менше 48 годин. З цією метою найпростіші укриття забезпечуються: виносними баками, що щільно закриваються, для нечистот (для неканалізваних будівель і споруд). Для виконання зазначених зауважень, як вбачається зі службової записки виконавця робіт ЦКБР та ОР [PERSON] від 22.12.2023, начальнику ЦКБР та ОР УБМР «Укргазспецбудмонтаж» Гавуці С. згідно припису акту № 17 від 21.12.2023 року «Про перевірку стану охорони праці, пожежної і екологічної безпеки на дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг» та «Найпростішому укриттю» акт № 3 останній звернувся з проханням забезпечити необхідним інвентарем задля усунення зазначених недоліків, а саме: сокирою, навісними замками, контейнером для сміття, виносним баком для нечистот (біотулатеом) для укриття. В свою чергу, відповідачем не враховано усіх наданих йому позивачем пояснень та доказів, внаслідок чого за наслідками перевірки зроблено необґрунтовані висновки та прийняті неправомірні рішення. Ознайомившись з недоліками викладеними в Актах №3 та №17, враховуючи пояснення позивача [PERSON] , а також покази свідків, вказані зауваження були не значними та такими які не несуть тяжких наслідків для підприємства, окрім того їх зазначено в акті як зауваження а не порушення, з терміном виконання (згідно Акту №3) до 29.12.2023, тоді як комісією було здійснено виїзд на дільницю 25.12.2023 року. Також, згідно п.п.15.3.4.3, Системи управління охороною праці ПАТ «Укргазвидобування» перевірка проводиться в присутності керівника підрозділу (заступника, керівника), голови (представника) цехового комітету профспілки «підрозділу», всупереч цьому участі у проведенні перевірки [PERSON] не приймав, оскільки перебував в управлінні УБМР «Укргазспецбудмонтаж». На переконання суду, вказані обставини свідчать про необґрунтоване притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, службова записка №АУП 1/3739 від 27.12.2023 року про систематичне невиконання вимог власної посадової інструкції необґрунтованою та безпідставною. Пунктом 23 постанови Пленуму Верхового Суду України №9 від 06.11.1992 «Про практику розгляду судами трудових спорів» роз`яснено, що за передбаченими п. 3 ст. 40 КЗпП підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або зняті достроково (ст. 151 КЗпП), і ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни у відповідності до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладення яких до видання наказу про звільнення минулого не більше одного року. З огляду на викладене, суд вважає, що вимоги позивача про визнання незаконним та скасування наказу №27-К від 02.02.2024 року про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення, підлягають задоволенню, таким чином факт систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення відсутній. Окрім цього, слід зазначити, що систематичність полягає у невиконанні працівником своїх обов`язків без поважних причини два та більше рази протягом певного періоду. Підставою звільнення є не лише факт невиконання, а і одночасно накладення на працівника дисциплінарного чи громадського стягнення. При цьому, юридично значущими для звільнення за п.3 ч.1 ст.40 КЗпП є діючі стягнення (не скасовані і не погашені). Для звільнення за систематичність невиконання обов`язків необхідна наявність таких умов: порушення має стосуватись лише тих обов`язків, які є складниками трудової функції працівника чи випливають із правил внутрішнього трудового розпорядку, невиконання або неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно чи з необережності, невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків є систематичним. Отже, для коректного звільнення працівника за п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України повинно бути дотримано декілька необхідних умов. Як зазначалось вище наказом УБМР «Укргазспецбудмонтаж» АТ «Укргазвидобування» №12-с від 11.12.2023 року [PERSON] було оголошено догану, в задоволенні позовних вимог судом в цій частині відмовлено. Однак, на переконання суду, вказані обставини свідчать про необґрунтоване притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а службова записка заступника директора з охорони праці, промислової безпеки та екології Бонтуша О.П. №АУП 1/3739 від 27.12.2023 року про систематичне невиконання вимог [PERSON] власної посадової інструкції необґрунтованою та безпідставною. Таким чином факт систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення відсутній. На підставі вищевикладеного суд зазначає, що відповідачем не доведено систематичності невиконання працівником своїх обов`язків без поважних причини. Підставою для звільнення є не лише факт невиконання, а і одночасно накладення на працівника дисциплінарного чи громадського стягнення. При цьому, значущими для звільнення за п.3 ч.1 ст.40 КЗпП є діючі стягнення (не скасовані і не погашені). Діючим стягнення є лише наказ Філії УПБМР «Укргазспецбудмонтаж» №12-с від 11.12.2023 року «Про оголошення догани [PERSON] ». Згідно зі статтею 4 Конвенції Міжнародної організації праці № 158 про припинення трудових відносин з ініціативи підприємця 1982 року, яку ратифікованоПостановою Верховної Ради України від 04 лютого 1994 року № 3933-XII(далі - Конвенція), трудові відносини з працівниками не припиняються, якщо тільки немає законних підстав для такого припинення, пов`язаного із здібностями чи поведінкою працівника або викликаного виробничою потребою підприємства, установи чи служби. За змістом пункту 2 статті 9 Конвенції, щоб тягар доведення необґрунтованого звільнення не лягав лише на працівника, тягар доведення наявності законної підстави для звільнення, як це визначено в статті 4 Конвенції, лежить на роботодавцеві. Відповідно до положень частини третьої статті12, частини першої статті81 ЦПК Україникожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною шостоюстатті 81 ЦПК Українипередбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із частиною першоюстатті 76 ЦПК Українидоказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина першастатті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина першастатті 80 ЦПК України). У частині першійстатті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Вищевикладені норми чинного законодавства, в своїй сукупності, свідчать, що законність звільнення у цій категорії справ повинен довести роботодавець. Беручи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне наказ УПБМР «Укргазспецбудмонтаж» №27-к від 02.02.2024 « Про звільнення [PERSON] » скасувати та поновити [PERSON] на посаді виконавця робіт дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та бівництва доріг цеху по капітальному будівництву, ремонту та облаштуваню родовищ Філії УПБМР «Укргазспецбудмонтаж» АТ «Укргазвидобування» з 02 лютого 2024 року. Щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Відповідно до ст. 235 КЗпП України, при ухваленні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Згідно з п. 32Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів`у випадках стягнення на користь працівника середнього заробітку за час вимушеного прогулу в зв`язку з незаконним звільненням або переведенням, відстороненням від роботи - невиконанням рішення про поновлення на роботі, затримкою видачі трудової книжки або розрахунку він визначається за загальними правилами обчислення середнього заробітку, виходячи з заробітку за останні два календарні місяці роботи. Для працівників, які пропрацювали на даному підприємстві (в установі, організації) менш двох місяців, обчислення проводиться з розрахунку середнього заробітку за фактично відпрацьований час. Дана справа перебувала в провадженні суду 1 рік та 10 місяців, отже даний позов хоч і розглядався більше одного року, але це було не з вини працівника, тому рішення про виплату середнього заробітку виноситься за весь час вимушеного прогулу. Виплата середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу законодавцем пов`язується з певним діянням роботодавця, наслідком яких стала неможливість працівника належним чином реалізовувати своє право на працю. Відповідно до частини першої ст.27 Закону України«Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Порядок обчислення середньої заробітної плати затверджено постановою КабінетуМіністрів Українивід 08лютого 1995року №100 (далі - Порядок № 100). Згідно п. 1 розділу 1 Порядку, цей Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадках: л) інших випадках, коли згідно з чинним законодавством виплати провадяться виходячи із середньої заробітної плати. Відповідно до п. 2 розділу 2 вказаного вище Порядку у всіх інших випадках середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата. Час, протягом якого працівник згідно із законодавством не працював і за ним не зберігався заробіток або зберігався частково, виключається з розрахункового періоду. Згідно з п. 3 розділу 3 вказаного вище Порядку при обчисленні середньої заробітної плати враховуються всі суми нарахованої заробітної плати згідно із законодавством та умовами трудового договору, крім визначених упункті 4 цього Порядку. Суми нарахованої заробітної плати, крім премій (в тому числі за місяць) та інших заохочувальних виплат за підсумками роботи за певний період, враховуються у тому місяці, за який вони нараховані, та у розмірах, в яких вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт. Відповідно до п. 5 Порядку основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - календарних днів за цей період. Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на число робочих днів у розрахунковому періоді. Пунктом 8 Порядку встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. З огляду на викладені норми, при обчисленні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу слід використовувати формулу, за якою обрахуванню підлягає період затримки за робочі дні виходячи із середньоденного заробітку, обчисленого відповідно до положень Порядку. Аналогічну позицію було висловлено у постанові Верховного Суду України від 01 березня 2017 року по справі № 635/2084/16-ц. Як вбачається з рохрахункового листа виконавця робіт дільниці по виготовленню асфальтових сумішей та будівництву доріг [PERSON] позивачу за грудень 2023 року нараховано заробітну плату у розмірі 48 161,75 грн., у січні 2024 року 40 601,32, у грудні 2023 року був 21 робочий день, а у січні 2024 року 23 робочих дні, загалом 44 робочих дні (з врахуванням ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану»). Таким чином середньоденний заробіток позивача у грудні 2023 року січні 2024 року складав 2 017,34 гривень (40 601,32 + 48 161,75) /44 робочих дні. Отже, суд вважає необхідним стягнути середній заробіток за весь час вимушеного прогулу за період з 02 лютого 2024 року по 05 січня 2026 року з розрахунку 2 017,34 грн. середньоденної заробітної плати за 502 невідпрацьованих робочих дні у розмірі 1 012 704,68 гривень ( 2 017,37 х 502) = 1 012 704,68 грн. Відповідач не надав суду власний розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу оскільки представник у відзиві на позов та у своїх поясненнях наданих в суді зазначив, що в цілому заперечує проти позову. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначені суми без утримання цього податку та інших обов`язкових платежів (п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» № 13 від 24 грудня 1999 року). Представник позивача у позові просить стягнути з відповідача на користь [PERSON] моральну шкоду, яку оцінює у 50 000 гривень, на його думку саме така сума частково здатна компенсувати моральні страждання позивача. Відповідно до ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, яка зокрема полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грошима, іншим майном або в інший спосіб. Вирішуючи питання про розмір відшкодування, суд виходить з того, що еквівалентом моральної шкоди виступають гроші. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (постанова Верховного Суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20). Згідно із статтею 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», суд повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Суду необхідно з`ясовувати характер правовідносин сторін і встановлювати, якими правовими нормами вони регулюються, чи допускає відповідне законодавство відшкодування моральної шкоди при даному виді правовідносин, коли набрав чинності законодавчий акт, що визначає умови і порядок відшкодування моральної шкоди в цих випадках, та коли були вчинені дії, якими заподіяно цю шкоду. Також розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. При цьому, сам лише факт порушення прав позивача не може слугувати виключною підставою для стягнення моральної шкоди, оскільки моральна шкода має бути обов`язково аргументована поза розумним сумнівом із зазначенням того, які конкретно дії (бездіяльність) спричинила моральні переживання та наскільки вони були інтенсивними, щоб сягнути рівня страждань. Суд відмовляє у задоволенні вимог в частині стягнення моральної шкоди, оскільки ані позивачем ані його представником, не зазначено достатніх підстав для відшкодування моральної шкоди, таким чином позивачем не доведено наявності правових підстав для відшкодування моральної шкоди. Статтею 80 ЦПК Українипередбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. При здійсненні правосуддя у цивільних справах суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом (стаття 4 ЦПК України). Відповідно до вимогстатті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ для захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. В п. 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» наголошується, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, а в п.58 рішення Європейського суд у справі «Серявін та інші проти України» зазначається про те, що призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті… Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»). ЄСПЛ указав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» («Pronina v. Ukraine») від 18 липня 2006 року, заява № 63566/00, § 23). Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи позивача, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття судового рішення. Відповідно до вимог ст. 430 ЦПК України, рішення суду в частині поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в межах суми платежу за один місяць, підлягає негайному виконанню. Щодо стягнення судових витрат. Згідно з п.1 ч.1ст.5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх удових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягають стягненню судові витрати, які складаються із судового збору за вимоги про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. При подачі позивачем судовий збір за вимоги майнового характеру не сплачено, просив звільнити його до прийняття судом рішення. Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час подання позову) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, справляється судовий збір, ставка якого становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Так, сума судового збору за вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу становить 10 127,05 грн (1% від розміру задоволених вимог майнового характеру) та про поновлення на роботі та 968,96 (оскільки позовна заява подана в електронній формі 1211,20 грн. Х 0,8). грн., за вимогу немайнового характеру, які мають бути стягнуті з відповідача. Крім того, оскільки позивачем при подачі позовної заяви судовий збір за вимогу майнового характеру про стягнення моральної шкоди не був сплачений, то з позивача на користь держави також слід стягнути судовий збір в розмірі 968,95 грн. Що стосується вимоги про стягнення витрат на правничу допомогу, суд дійшов до наступного. Як вбачається із матеріалів позову, позивач просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в сумі 10 000,00 грн. Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать і витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. З урахуванням викладеного, беручи до уваги співмірність суми витрат на професійну правничу допомогу зі складністю справи, враховуючи, наявність усталеної судової практики з розгляду подібних справ, суд приходить до висновку, що заявлені представником позивача вимоги про стягнення витрати на правову допомогу підлягають задоволенню в розмірі 10 000,00 грн.

Outcome: partial