Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-30 00:00:00

Позивачка, [PERSON] , звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрівський квартал 2» (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог) про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав, стягнення грошових коштів, пені, моральної шкоди, судових витрат та витрат на правничу допомогу. 03 квітня 2025 року позивачка подала до суду письмову заяву про зменшення позовних вимог, у якій просила розглядати справу виключно в частині стягнення грошових коштів у розмірі 10 000 доларів США, внесених під будівництво квартири № 36/ТШ14-В за договором від 22.10.2018 року. Заява подана без участі позивачки в судовому засіданні, оформлена відповідно до вимог ст. 49 ЦПК України, та не викликає сумнівів у її добровільності. Дана заява прийнята судом. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.04.2025 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. Суд ухвалою від 07.07.2025 року закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті. У судове засідання 02.10.2025 року позивач не з`явився, надав суду письмову заяву, в якій на позовних вимогах наполягає, просив розглянути справу без його участі. У судове засідання відповідач не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Клопотань про відкладення розгляду справи, відзив на позов до суду не надходили. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою учасників справи фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась. Оскільки, згідно п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності учасників справи. Відповідно до частини 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до частини 5 ст. 268 ЦПК Українидатою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Відповідно до постанови Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. 22.10.2018 року між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю «Петрівський квартал 2» укладено договір КУПІВЛІ-ПРОДАЖУ МАЙНОВИХ ПРАВ НА КВАРТИРУ № 36/ТШ14-В, ціна договору 432 306, 00 грн. (10 293,84 дол. США), що зазначено в п. 3. Договору, а саме: 3.1. ціна майнових прав на Квартиру на момент підписання Договору становить: 257 364 (двісті п`ятдесят сім тисяч триста сорок шість гривень 00 копійок) в тому числі ПДВ 42 891 (сорок дві тисячі вісімсот дев`яносто одна гривня 00 копійок), що еквівалентно 10 293,84 (десять тисяч двісті дев`яносто три) долара 84 цента США. Відповідно до п. 2. Договору, Технічні характеристики, а саме підпункту 2.4 цього ж договору говорить про те, що орієнтовний строк готовності об`єкта будівництва до експлуатації 31 грудня 2019 року. Продавець має право в односторонньому порядку змінити строк будівництва, а також в односторонньому порядку змінити термін готовності до експлуатації об`єкта будівництва на строк до шести місяців, і це не буде вважатися порушенням умов цього договору. Об`єкт будівництва, а саме квартиру [ADDRESS] . Продавець прострочив всі строки здачі в експлуатацію квартири, та на даний момент, будинок знаходиться на стадії замороженого будівництва на 5 поверсі десятиповерхового будинку. Згідно ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Стаття 202 ЦК України вказує, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін. Написавши лист-претензію (копія листа-претензії - Додаток 3) вказаному вище забудовнику, про запит і вимогу дотриматись умов укладеного договору між нами, а також отримати пояснення щодо замороження будівництва, на що я відповіді не отримала, а було здійснено повернення листа з повідомленням про не вручення (копія повідомлення про не вручення Додаток 5). Тобто Продавець проігнорував моє звернення. Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Судом встановлено, що позивачка передала відповідачу грошові кошти в розмірі 10 000 доларів США, будівництво об`єкта не завершено, майнові права не передані, що підтверджується матеріалами справи. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову. Обґрунтовуючи своє рішення, суд приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958. Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 141 ЦПК України покладаються на відповідача.

Outcome: approved