Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-28 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 19 грудня 2017 року позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом до відповідача про встановлення факту родинних відносин та продовження строку на прийняття спадщини, у якому просив встановити факт, що померлий [INFO] [PERSON] є двоюрідним дідом [PERSON] та визначити позивачу додатковий 2-місячний термін для подання заяви про прийняття спадщини до відповідної нотаріальної контори. В обґрунтування позовних вимог зазначала, що в листопаді 2017 року звернулась до державного нотаріуса Третьої Херсонської державної нотаріальної контори Карпової Н.М. із заявою про видачу свідоцтва про права на спадщину за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Постановами державного нотаріуса Карпової Н.М. від 04.11.2017 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у зв`язку із тим, що позивач пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, а також не надала документів, що підтверджують родинний зв`язок із спадкодавцем. На обґрунтування вимоги про встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем зазначає, що [PERSON] , який помер [INFO] , приходиться їй двоюрідним дідом та дядьком її батька і вона має право на спадкування за законом у п`яту чергу. Після смерті [PERSON] прийняти спадщину у порядку п`ятої черги повинен був її рідний брат [PERSON] , однак він із відповідною заявою до нотаріальної контори не звертався і спадщину не прийняв. Строк для прийняття спадщини закінчився 09.09.2015 року, у встановлений строк позивач не зверталась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через важкий матеріальний стан, стан здоров`я і емоційний стрес, який вона пережила через втрату близької їй людини. Вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин та просить встановити факт, що померлий [INFO] [PERSON] є двоюрідним дідом позивача та визначити їй додатковий строк 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини до відповідної нотаріальної контори. ІІ. Виклад позиції відповідача у відзиві на позовну заяву. В січні 2018 року відповідачем [PERSON] до суду подано відзив, в якому останній визнав позовні вимоги про встановлення факту родинних відносин [PERSON] та [PERSON] , підтвердив той факт, що спадкодавець є двоюрідним дідом позивачки. Також зазначив, що не звертався до нотаріуса у встановлений строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки ряд обставин йому перешкодили це зробити. Вважає, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому необхідно визначити додатковий строк позивачу для прийняття спадщини. Просив справу вирішити без його участі з урахуванням позиції висловленої у відзиві на позовну заяву. ІІІ. Виклад позиції третіх осіб. У квітні 2018 року представник Херсонської міської ради Зеленіна С.М. подала до суду письмову позицію третьої особи, назвавши її відзивом, відповідно до якої, вважала заявлений позов необґрунтованим, та таким, що не підлягає задоволенню, в обґрунтування свої позиції представник зазначала, що після смерті [INFO] [PERSON] , 1933 р.н., відкрилась спадщина на трикімнатну квартиру [ADDRESS] та відповідно за заявою спадкоємців щодо майна померлого заведена спадкова справа за заявою [PERSON] .. Згідно відповіді державного нотаріуса, після смерті спадкодавця спадкоємцями, які звернулись із заявами про прийняття спадщини є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . В свою чергу [PERSON] , який є відповідачем у цій справі, до нотаріуса не звертався, відповідно спадщину не прийняв, а відтак в силу вимог закону є неналежним відповідачем у цій справі. Щодо поважності причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, вважає, що зазначені нею причини є неповажними, належних та допустимих доказів, які б підтверджували вказані позивачкою обставини не надано. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог у зв`язку із пред`явлення позову до неналежного відповідача. Також, представник третьої особи, повідомив суд, що оскільки у визначений законом строк спадщину, що залишилась після смерті [PERSON] ніхто не прийняв, Херсонська міська рада звернулась до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою. Інші Треті особи та їх представники у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялась належним чином. Правом наданим процесуальним законодавством не скористалась, письмових пояснень, аргументів та міркувань на підтримку або заперечення проти позову до суду не надходило. IV. Процесуальні дії у справі. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2017 року вказана справа 20.12.2017 року передана в провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області Прохоренко В.В. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 11.01.2018 року провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання. 24.01.2018 року від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.01.2018 року до участі у справі залучено [PERSON] у якості третьої особи та витребувано докази у справі. 22.02.2018 року на адресу суду надійшли витребувані судом докази. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.03.2018 року залучено до участі у справі Херсонську міську раду у якості третьої особи. 18.04.2018 року від представника третьої особи Херсонської міської ради Зеленіної С.М. надійшов відзив на позовну заяву. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.04.2018 року закрито підготовче провадження у справі, цивільну справу призначено до судового розгляду за суттю, у судове засідання викликано свідків [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 04.07.2018 року провадження у справі зупинено до набрання законної сили рішення у справі №766/203/18 та справі №766/1063/18. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.05.2020 року провадження у справі поновлено, справу призначено до судового розгляду по суті. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.10.2020 року до участі у справі залучено [PERSON] у якості третьої особи. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.03.2021 року провадження у справі зупинено до набрання законної сили рішення у цивільній справі № 766/21204/19. На підставі розпорядження керівника апарату Херсонського міського суду Херсонської області від 21.10.2024 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2024 року цивільна справа передана 22.10.2024 року на розгляд судді Булах Є.М. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22 жовтня 2024 року цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи: Херсонська міська рада, [PERSON] , [PERSON] , про встановлення факту родинних відносин та продовження строку на прийняття спадщини прийнято до провадження. Відновлено провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи: Херсонська міська, [PERSON] , [PERSON] , про встановлення факту родинних відносин та продовження строку на прийняття спадщини. Розгляд цивільної справи продовжено зі стадії судового розгляду справи по суті, у справі призначено судове засідання. У зв`язку із неявкою у судове засідання учасників справи, судове засідання відкладено на 29.04.2025 року. 29.04.2025 року від позивача через канцелярію суду надійшла заява про відкладення судового засідання, питання про що просила вирішити без її участі. Інші учасники судового провадження у судове засідання не прибули. Про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином. У раніше поданих заявах відповідач просив розгляд справи провести без його участі. У зв`язку із заявленим клопотанням позивача, судове засідання відкладено на 02.06.2025 року. 28.05.2025 року через підсистему «Електронний суд» від представника третьої особи ХМР Кондратюк С.С. надійшло клопотання про відкладення судового засідання. Інші учасники судового провадження у судове засідання не прибули. Про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином. У раніше поданих заявах відповідач просив розгляд справи провести без його участі. У зв`язку із заявленим клопотанням представника третьої особи ХМР судове засідання відкладено на 28.07.2025 року. У час призначений для розгляду справи учасники судового провадження не прибули, про день час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином. Заяв та клопотань процесуального характеру до суду не надходило. Від представника третьої особи ХМР через канцелярію суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника ХМР. При вирішенні справи покладались на розсуд суду. У зв`язку із неявкою у судове засідання позивача, та відсутності заяви про можливість розгляду справи без участі сторони позивача, суд відклав судове засідання на 14.08.2025 року. 13.08.2025 року від позивача через канцелярію суду надійшла заява з проханням розглянути справу без участі позивача. Позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. У зв`язку із перебуванням Головуючого у судовому засіданні з розгляду іншої цивільної справи, розгляд справи не відбувся. Судове засідання призначено на 29.09.2025 року. У час призначений для розгляду справи учасники судового провадження не прибули, про день час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином. Позивач та відповідач, а також представник третьої особи ХМР у раніше поданих заявах просили розгляд справи провести без їх участі. Свої позиції виклали у письмових заявах. Інші учасники судового провадження у судове засідання не прибули. Заяв процесуального характеру до суду не надходило. У зв`язку із неявкою учасників справи у судове засідання, та наявності заявленого клопотання сторони позивача про допит свідків і відсутності ствердної позиції відносно вчинення відповідної процесуальної дії, судове засідання відкладено на 28.10.2025 року. У зв`язку із перебуванням Головуючого у судовому засіданні з розгляду іншої цивільної справи, судове засідання не відбулося, розгляд справи призначено на 29.12.2025 року. У судове засідання сторона позивача не з`явилась, про день, час та місце його проведення повідомлявся належним чином, у раніше поданій заяві позивач просив про проведення розгляду справи без його участі. Позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце його проведення повідомлявся належним чином у раніше поданій заяві клопотав про розгляд справи без його участі. Представник третьої особи ХМР у судове засідання не з`явився. Про день, час та місце його проведення повідомлявся належним чином, у раніше поданій заяві просив провести розгляд справи без участі представника. При ухваленні рішення покладався на розсуд суду. Інші учасники судового провадження у судове засідання не прибули. Заяв процесуального характеру до суду не надходило, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Про причини неприбуття суд не повідомили, письмових заяв та клопотань до суду не надходило. Таким чином, враховуючи згоду позивача та відповідача та представника ХМР про розгляд справи у їх відсутності, за наявних відомостей в матеріалах справи про належне повідомлення учасників справи про день, час та місце судового розгляду справи, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову тощо) не застосовувались. V. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого 10.03.2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Комсомольського районного управління юстиції у м. Херсоні, актовий запис №161. Після смерті спадкодавця 11.08.2015 року Третьою Херсонською державною нотаріальною конторою за заявою [PERSON] , яка є онукою спадкодавця за правом представлення, заведено спадкову справу №413/2015 та відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі внесено реєстраційний запис 5779929 від 11.08.2015 року.. Позивач 22.02.2017 року звернулась до Третьої Херсонської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Постановами державного нотаріуса Карпової Н.М. від 04.11.2016 позивачці відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, оскільки нею пропущено строк встановлений для прийняття спадщини, а також не надано документів, які підтверджують родинний зв`язок між позивачкою та спадкодавцем. Листом Третьої Херсонської державної нотаріальної контори від 28.02.2018 за вих. №356/02-14 на ім`я Херсонської міської ради державним нотаріусом [PERSON] повідомлено, що після [PERSON] , померлого [INFO] заведено спадкову справу №413/2015. Спадкоємцями, які звернулись із заявами про прийняття спадщини є онуки [PERSON] , [PERSON] , племінниця [PERSON] та [PERSON] . На теперішній час, тобто на день надання відповіді, будь-які свідоцтва про право на спадщину не видавались. В матеріалах спадкової справи знаходяться ухвали суду про звернення до суду спадкоємців. Відомості про звернення [PERSON] (відповідача у справі) до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] в матеріалах справи відсутні. Крім того, відповідач у відзиві ствердно зазначив, що до нотаріуса із відповідними заявами про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті спадкодавця [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] не звертався, спадщину після смерті спадкодавця не приймав з ряду обставин, які перешкодили йому це зробити. За даними відмітки у паспорті громадянина України [PERSON] , [INFO] (а.с. 16-19) та матеріалів копії спадкової справи, місце проживання останньої на час смерті спадкодавця було зареєстровано за адресою: [ADDRESS] . Відомостей про адресу зареєстрованого місця проживання/перебування спадкодавця на час його смерті в матеріалах справи відсутні. Допит свідків у судовому засіданні не відбувся, оскільки позивач у заявах поданих до суду позицію з цього приводу не висловив, та явку свідків у судове засідання не забезпечив, не зазначав що потребує сприяння суду з цього питання, відповідно до таких обставин суд прийшов до висновку про втрату інтересу позивача до заявленого клопотання, у зв`язку із чим відповідна процесуальна дія не проводилась. VІ. Джерела права й акти, їх застосування та оцінка суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. За приписами ЦК України юридичні факти це факти з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Згідно з роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вимога про встановлення факту, що має юридичне значення, розглядається, якщо такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для [PERSON] встановлення факту родинних відносин, має юридичне значення, оскільки породжує права на спадкування за законом. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до частини другої статті 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Відповідно до статті 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. За статтею 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частину спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. При спадкуванні по прямій низхідній лінії, право представлення діє без обмеження ступеня споріднення. За обставинами цієї справи, [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] за життя склав Заповіт, відповідно до якого, усе належне йому майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось заповідав [PERSON] , 1959 р.н., який [INFO] помер. Відповідно до Заповіту від 29.01.2007 року, [PERSON] , 1959 р.н., заповідав належне йому майно [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до матеріалів спадкової справи, копія якої міститься в матеріалах цивільної справи, [PERSON] , [INFO] , після смерті спадкодавця - [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за правом представлення. Крім того, як встановлено судом, до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини звернулися: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Прийняття спадщини можливе шляхом подачі заяви про прийняття спадщини у строки, встановлені ст. 1270 ЦК України та видачі відповідного свідоцтва. За правилами ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до частини 1 статті 256 ЦПК України (в редакції чинній на час звернення до суду) суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Частиною 1 статті 258 ЦПК України (в тій же редакції) у заяві повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою. З аналізу позовної заяви вбачається, що метою встановлення факту родинних відносин між [PERSON] та спадкодавцем є реалізація позивачкою права на спадщину, яка залишилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , як спадкоємицею п`ятої черги. Відповідно до частини 1 статті 1216 ЦК України (в редакції на час смерті спадкодавця та далі по тексту) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Відповідно до приписів частини 1 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Частиною 2 цієї статті встановлено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно із частиною 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Частиною 1 статті 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до частини 2 зазначеної статті за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Частиною 3 цієї статті встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 697/2052/17-ц (№ 61-3014св19). Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України). Пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 300/808/19, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 грудня 2023 року в справі № 363/2300/20, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 грудня 2023 року в справі № 753/8710/21, постанова КЦС ВС від 22.01.2025 №760/18179/23 (61-7732св24):). Вирішуючи спір, суд залежно від характеру правовідносин зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору і норми матеріального права, які підлягають застосуванню, та, встановивши факт пред`явлення позову до неналежного відповідача, відсутність клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем, незалучення до участі у справі співвідповідача, суд відмовляє в задоволенні позову саме із зазначених підстав (схожий за змістом висновок викладено в пункті 57 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2022 року у справі № 125/2157/19). Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження (аналогічні правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справах № 570/3439/16-ц і № 372/51/16-ц). Враховуючи, що метою встановлення факту родинного зв`язку спадкодавця та позивачки є реалізація останньою спадкових прав, належними відповідачами в цій справі є спадкоємці, які звернулись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, які зазначені в листі Третьої Херсонської державної нотаріальної контори від 28.02.2018 за вих. №356/02-14, а саме [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та/або Херсонська міська рада як уповноважений орган Херсонської міської територіальної громади, в залежності від того хто отримує свідоцтва про право на спадщину. Оскільки, позов пред`явлено до [PERSON] як неналежного відповідача, так як він спадщину не прийняв, а інші спадкоємці, які звернулися із заяви про прийняття спадщини та Херсонська міська рада залучені як треті особи, і клопотань про заміну неналежного відповідача від позивачки не надходило, суд вважає, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити в повному обсязі у зв`язку із пред`явленням позову до неналежного відповідача, що є самостійною підставою для відмови у позові, що одночасно не позбавляє права позивача звернутися до суду із позовом до належного відповідача. V. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VI. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про розподіл судових витрат. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed