Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-25 00:00:00

До Коростенського міськрайонного суду Житомирської області із позовною заявою про встановлення факту родинних відносин та факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини звернувся адвокат Дубенчук Михайло Вікторович, який представляє інтереси [PERSON] . На обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла мати позивача, спадкодавець за законом [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на земельну ділянку загальною площею 0,10 га, кадастровий номер 810700000:01:026:0290, за адресою: [ADDRESS] . У вересні 2025 року позивач вирішила реалізувати свої спадкові права. Звернувшись до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Кормінець М.М., з приводу питання оформлення своїх спадкових прав після смерті спадкодавця, однак їй було відмовлено в оформленні спадщини у зв`язку з недоведенням родинних зв`язків та неприйняття нею спадщини. Щодо встановлення факту родинних зв`язків із матір`ю зазначає, що нею було надано первинні документи. Відповідно до даних документів, нотаріусом встановлено розбіжність в частині зазначення ім`я її матері, а саме відповідно до свідоцтва про народження позивача ім`я її матері зазначено як [PERSON] , а відповідно до свідоцтва про смерть - [PERSON] . В дійсності ім`я її матері є [PERSON] , а дана ситуація виникла з причин невірного зазначення її імені уповноваженими органами під час реєстрації народження позивача. Зважаючи на викладене, позивачу в судовому порядку необхідно встановити факт родинних зв`язків зі своєю матір`ю. Встановлення даного факту має для неї юридичне значення, оскільки впливає на можливість реалізації спадкових прав. Щодо встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини зазначає наступне. [PERSON] проживала разом зі своєю матір`ю по день її смерті за місцем своєї реєстрації [ADDRESS] , доглядала за нею, оскільки остання хворіла та самостійно не могла себе обслуговувати. Померла її мати у віці 100 років. Вона провела її поховання. На день смерті її матір була зареєстрована за адресою [ADDRESS] . Разом із нею, на день її смерті, інші зареєстровані особи не значаться. Заяви про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця у встановлений законом 6-ти місячний строк, позивачем не подавалась. Факт постійного проживання спадкодавця на день смерті разом зі позивачем стверджується актом №108 від 24.09.2025 року, складеним за підписом сусідів: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , який посвідченого Органом самоорганізації населення Спілка голів окружних будинкових, вуличних комітетів. Зважаючи на викладене позивач просить встановити в судовому порядку юридичний факт, того, що вона [PERSON] , [INFO] , є рідною донькою [PERSON] , яка померла [INFO] . Також встановити факт спільного проживання [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , [INFO] , на день смерті [INFO] в квартирі [ADDRESS] . Відповідно до ухвали Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 23.10.2025 року відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, з призначенням підготовчого судового засідання об 11:00 годині 25.11.2025 року. Про дату, час та місце розгляду справи учасники провадження повідомлені належним чином. 14.11.2025 року представник відповідача подав заяву про розгляд справи без його участі. Зазначає, що при розгляді справи покладається на розсуд суду. Під час проведення підготовчого засідання у даній справі вчинено підготовчі дії, передбачені ч.2 ст.197 ЦПК України, зокрема, з`ясовано обсяг доказів, встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів під час розгляду справи по суті; витребувано із органів нотаріату спадкову справі заведену після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] ; визначено дату проведення судового засідання для розгляду справи по суті. Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 23.10.2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні 25.12.2025 року. Дослідивши письмові докази та проаналізувавши їх з точки зору належності, допустимості, достовірності та в сукупності - достатності, суд за своїм внутрішнім переконанням дійшов висновку про таке. За правилами ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. За змістом ч. 1 ст. 19 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Згідно з ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Судом встановлено, що предметом розгляду є позов про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту родинних відносин, а також факту проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за вийнятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. У разі виникнення спору про право розгляд здійснюється у порядку позовного провадження (ч.6 ст.294 ЦПК України). Спірні відносини регулюються нормами книги 6 «Спадкове право» Цивільного кодексу України, та нормами Сімейного кодексу України. Положеннями статті 1217 Цивільного кодексу України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У силу ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч.1, 3 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Часом відкриття спадщини згідно з ч.2 ст.1220 ЦК УКраїни є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Судом встановлено, що [INFO] у місті Коростень померла [PERSON] , [INFO] , про що Коростенським відділом ДРАЦС у Коростенському району Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністрества юстиції (м.Хмельницький) складений актовий запис № 769 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , виданого 04.06.2021 року. На запит суду державний нотріус Першої Коростенської державної нотаріальної контори листом від 28.10.2025 № 534/01-16 повідомив, що спадкоємці із заявами до нотаріуса про прийняття/відмову спадщини після смерті [PERSON] не зверталися, спадкова справа не заводилася, про що долучено інформаційну довідку зі спадкового реєстру від 27.10.2025 року № 83029834. Згідно з відомостями виконкому Коростенської міської ради від 07.08.2025 року № 1827/9 [PERSON] , 18.08.1920 року була зареєстрована по [ADDRESS] , на день її смерті за вказаною адресою зареєстрованих осіб не значиться. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить земельні ділянка площею 0,1000 га, розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 810700000:01:026:0290. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно 19.05.2006 року, [PERSON] народилася [INFO] , батьками якої записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно зі свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 22.07.1972 року [PERSON] 22.07.1972 року уклала шлюб з [PERSON] та після шлюбу їй присвоєне прізвище [PERSON] . Відповідно до довідки органу самоорганізації населення - Спілки голів окружних, будиноквих, вуличних комітетів № 108 від 24.09.2025 року підтверджується, що [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , проживала разом з матір`ю [PERSON] , [INFO] до дня її смерті [INFO] . Допитані в судовому засіданні як свідки [PERSON] та [PERSON] , які є сусідками позивачки, підтвердили, що десь з 1984-1985 року мати [PERSON] - [PERSON] , яку вони називали [PERSON] , перейшла жити до доньки [PERSON] . Про наявність іншого житла у [PERSON] їм невідомо, весь час до дати смерті вона проживала разом з донькою [PERSON] за адресою [ADDRESS] . [PERSON] дожила до 100 років, останній час мала слабке здоров`я, сама проживати не могла. Повідомили, що на 100 - річчя [PERSON] до неї за вказаною адресою приїздив з вітаннями мер м.Коростень. [PERSON] після смерті матері здійснила її поховання. Щодо розбіжності в імені [PERSON] , то повідомили, що ім`я [PERSON] змінила після одруження, оскільки перейшла з католицької на христянську віру. Отже, дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами та показаннями свідків доведено факт того, що [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] , яка померла [INFO] , та проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини за адресою: [ADDRESS] . За таких обставин суд дійшов висновку, що позов є обгрунтованим та підлягає задоволенню. Виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства вирішення питання щодо розподілу судових витрат між сторонами не здійснюється. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved