Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-24 00:00:00

До Дарницького районного суду м. Києва звернулась позивач [PERSON] з позовом до відповідача. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що позивач є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 09.06.2006 року, який посвідчений нотаріусом КМНО Прокудіною Л.Д. Протягом 2021-2025 років, квартира піддавалась постійному підтопленню з квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. Зазначене призвело до пошкодження окремих приміщень даної квартири, внаслідок чого останні потребують ремонту. Вказане підтверджується актами про обстеження житлового/нежитлового приміщення від 25.06.2021 року, 05.08.2024 року та 01.01.2025 року, складеними об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Три сусіди 1». Внаслідок такого затоплення майну позивача завдано значної майнової шкоди. Вартість завданого збитку визначена незалежною оцінкою проведеною ТОВ «Гарант Експертиза». Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості проведених ремонтних робіт та витратних матеріалів, вартість проведення ремонту приміщень квартири позивача становить 35600,00 грн. За інформацією наявною у позивача власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , відповідач у справі. На думку позивача, шкода завдана її майну внаслідок затоплення, підлягає відшкодуванню відповідачем у повному обсязі. Крім того, позивач вважає, що вказаними діями відповідача йому завдано також і моральної шкоди. Внаслідок неодноразового залиття квартири, належної позивачу на праві власності, позивач зазнала душевних страждань, перенесла емоційне напруження, що тягне за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт і моральні переживання, які погіршили гармонійні адаптовані умови її життєдіяльності, призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від неї додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль. При цьому, враховуючи триваючий характер порушення прав відповідача, відповідні події мали значний психотравматичний вплив на позивача. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Позивач вважає, що сума відшкодування моральної шкоди в розмірі 10 000,00 (десять тисяч) грн. є обґрунтованою та справедливою. Крім того, позивач вважає за необхідне звернутись до суду із позовною вимогою про зобов`язання відповідача усунути причини та умови, що призводять до затоплення квартири позивача. Здійснюючи свої права, власник зобов`язаний не порушувати права, свободи, гідність та охоронювані законом інтереси громадян, суспільства, не завдавати шкоди навколишньому середовищу, не погіршувати природну якість землі, води, інших об`єктів природи. Під час здійснення своїх прав і виконання обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Як вже було зазначено, квартира позивача піддавалась постійному підтопленню з квартири відповідача. А відтак, позивач вважає, що з метою відновлення порушеного права необхідно зобов`язати відповідача усунути причини та умови, що сприяють затопленню квартири позивача. У зв`язку з необхідністю звернення до суду позивач оплатила вартість проведення незалежної оцінку вартості матеріального збитку завданого їй внаслідок залиття її квартири відповідачем, що підтверджується платіжною інструкцією від 14.01.2025 на суму 4500,00 грн. Крім того, з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені витрати пов`язані із залученням експертів. Крім того, позивачем, яка не є фахівцем у галузі права, для захисту своїх прав та інтересів залучено фахівця у галузі права - адвоката Пухальську Н.С. Попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи становить 26437,92 грн., які складаються з 1937,92 грн. судового збору, 4500,00 грн та 25000 грн. витрат на професійну правничу допомогу. Просила стягнути вказані кошти з відповідача. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 квітня 2025 року, по справі було відкрито провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач не згодна з заявленими позовними вимогами. Згідно акту № 6 від 25.06.21року про обстеження кв. [ADDRESS] у ванній кімнаті на стелі квартири позивача було виявлені жовті плями. Ймовірно вони виникли через протікання води з душової кабіни. Після інциденту, було знайдено витік води. Душову кабіну замінили на нову, а позивачу було зроблено ремонт стелі. Роботи виконував майстер [PERSON] , штукатурка, шпаклівка, фарбування стелі. Позивач не зазначила про вказані обставини у позові, але роботу прийняла. Згідно акту №7 від 05.08.2024 року, причиною затоплення, стало аварійне протікання холодильника, яке виникло внаслідок відключення електроенергії, що є обставиною непереборної сили і не свідчить про вину відповідача чи недбалість. Влітку, починаючи з 01.06.24 року, після обстрілів почалися екстрені відключення електроенергії на довготривалий час. У результаті, через відключення електропостачання, високу температуру повітря, яка досягала до 35 градусів Цельсія, нестачу води, а також подачу води з високим тиском, лопнув шланг подачі води до холодильника. На момент затоплення у квартирі ніхто не проживав, а відповідач перебувала у відпустці. В наслідок затоплення вона не мала можливості вплинути на обставини, що призвели до завдання шкоди, та не вчиняла будь-яких неправомірних дій або бездіяльності. На початку серпня позивач повідомила, що ріелтор не може показати квартиру орендарям, оскільки вона має сліди затоплення. В наслідок цього ОСББ "Три сусіди 1" склали акт №7 від 05.08.2024 року. При повернені з відпустки відповідач розрахувалась з позивачем згідно чеків на покупку будматеріалів, придбаних для проведення ремонту. У квартирі позивача, після інциденту, з серпня 2024 р. по січень 2025 р. проживали квартиранти. Після виселення квартирантів, позивач почала ремонт квартири, через півроку після інциденту, що може свідчити про бажання оновити інтер`єр, а не ліквідувати наслідки затоплення. В телефонних розмовах позивач неодноразово наголошувала, що планує переїхати до Києва. Усі новорічні свята, а саме 01.01.25 року, коли складався акт №8 від 01.01.2025 року, родина відповідача знаходилась вдома, ніхто з представників комісії не приходив і не звертався для підписання акту. Вважає, що оцінка ТОВ "Гарант-експертиза" робилась вже після виселення квартирантів в січні 2025 року. Таким чином, враховуючи наведене, відсутні належні докази, що шкода була саме завдана в результаті дій відповідача. Крім того, відсутні докази того, що керамічна плитка у квартирі позивача була в належному стані до інциденту. ТОВ "Гарант-сервіс" у проведеному звіті тільки припускає, що пошкодження плитки могло виникнути через затоплення, яке сталося в період з 30.07.2024 року по 05.08.2024 рік. Зазначаючи причину, зі слів позивача а саме проблеми цілісності труб по стояку квартирному, ніхто ніякої перевірки труб і їх пошкоджень не провадив. 03.02.2025 року у квартирі відповідача голова ОСББ Григорова Ю.Р. та сантехнік перевіряли усі каналізаційні труби, як в ванній кімнаті так і на кухні. Пошкоджень не виявлено. Усі акти, які складалися щодо квартири [ADDRESS] , відповідачем не були підписані. Про їх існування вона дізналась тільки при отриманні позовної заяви. Ніхто не звертався стосовно підписання актів. Відповідно до вимог закону майнова шкода підлягає відшкодуванню за наявності вини особи. Оскільки шкоду відповідачем було компенсовано в червні 2021 року, та серпні 2024 року, що підтверджується документами, підстав для задоволення додаткових вимог немає. Представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якому зазначено, що позивач вважає, що відповідачем не спростовано тверджень та аргументів позивача стосовно суті позовних вимог. Відповідно до вимог закону під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як вбачається з відзиву відповідача, остання не заперечує факт завдання шкоди майну позивача внаслідок неодноразових затоплень квартири Позивача. Натомість зазначає, що затоплення, факт якого зафіксовано в акті № 7 від 05.08.2024 року, сталося не з її вини та посилається на те, що начебто нею відшкодовані всі завдані збитки. Згідно вимог закону кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Позивачем до позовної заяви були долучені належні та допустимі письмові докази, а саме акти, що підтверджують факт залиття та завдання відповідачем шкоди та звіт про оцінку матеріального збитку, який підтверджує розмір завданої шкоди. В той же час, докази відповідача, що додані до відзиву на позовну заяву та які, на думку відповідача, підтверджують факт відшкодування завданої шкоди не є належними та допустимими в розумінні ЦПК України. Ці докази не спростовують факти неодноразового залиття квартири позивача з вини відповідача та завдану такими залиттями шкоду. При цьому, посилання відповідача на обставини непереборної сили є безпідставними, оскільки пошкодження шлангу подачі води до холодильника внаслідок відключення електричної енергії та відсутності відповідача за місцем проживання не може вважатись обставиною непереборної сили, а скоріше свідчить про «халатність» відповідача по відношенню до свого майна та майна інших осіб. Крім того, відповідачем також не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження існування такої непереборної сили на момент затоплення квартири позивача. Під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача. Таким чином, на думку позивача, відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача та не надала інших належних та допустимих доказів щодо причин залиття та розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Враховуючи наведене наполягала на задоволенні заявлених позовних вимог. Відповідачем було подано до суду заперечення на відповідь на відзив, відповідно до яких, відповідач вказує на відсутність причинно-наслідкового зв`язку між затопленням та новими витратами позивача. Проведена оцінка ТОВ "Гарант-Експертиза" у період з 14.01.2025 року по 24.01.2025 року, тобто після спливу 6 місяців після інциденту, що трапився у серпні 2024 року. У проведеному звіті відсутній причинно-наслідковий зв`язок між підтопленням та пошкодженням підлоги, а зазначено лише про можливий причинно-наслідковий вплив. Вважає, що вимоги про відшкодування шкоди є необґрунтованими.Наголошує,що позивачем не робилось ніяких експертиз відразу після залиття. У проведеній оцінці відсутнє чітка причина наявних пошкоджень, а вказана тільки ймовірна причина, що є припущеннями. Також зазначено, що позивач своєчасно не заявила про пошкодження підлоги, відразу після залиття, а тільки через пів року заявила ці претензії, що ставить їх під сумнів, оскільки за цей час підлога могла бути пошкоджена з різних причин. Також зазначено на недобросовісність дій позивача, яка зробила ремонт у березні 2025 року, що наразі унеможливлює проведення відповідного дослідження та встановленню істини у справі. Про існування складених актів про залиття квартири позивача, відповідач дізналась тільки після звернення до ОСББ «Три сусіда-1». Позивач в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала з викладених у позовній заяві підстав та наполягала на їх задоволенні. Зазначила, що з квартири відповідача, яка розташована вище, неодноразово здійснювалось залиття її квартири. Представник позивача в судовому засіданні також заявлені позовні вимоги підтримала та просила їх задовільнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення заявлених вимог заперечувала на підставі обставин зазначених у відзиві на позов. Представник третьої особи об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Три Сусіди-1» в судове засідання не з' явився про день та час розгляду справи були повідомлені в передбаченому законом порядку. Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до витягу про реєстрацію в Державному реєстрі правочинів №2491370 від 09.06.2006 року, та договору купівлі-продажу від 09.06.2006 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Прокудіной Л.Д. позивач [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] . Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] від 09.08.2004 року, вказана квартира знаходиться на 15 поверсі, 16-ти поверхового будинку,загальною площею 110,8 квадратних метра, житловою площею 59,7 квадратних метра, складається з 3-х житлових кімнат. Відповідно до реєстраційного посвідчення №022099 виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна від 13.06.2006 року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Зі змісту акту №6 від 25.06.2021 року складеного ОСББ " Три сусіди 1" за адресою: [ADDRESS] комісія у складі голови правління [PERSON] співробітників [PERSON] та [PERSON] склали акт №6 від 25.06.2021 року про те що комісією візуально була обстежена квартира [ADDRESS] на предмет залиття вищевказаної квартири з квартири [ADDRESS] ,яка розташована на 16 поверсі 16-ти поверхового будинку. Квартира складається з 3-х кімнат.На день обстеження комісія провела візуальний огляд та виявила,що в квартирі [ADDRESS] при огляді ванної кімнати на стелі навколо світильників було візуально виявлені плями жовтого кольору. Огляд квартири [ADDRESS] не проводився. Власник квартири на час огляду відсутній. Згідно акту №7 від 05.08.2024 року, складеного ОСББ " Три сусіди 1" за адресою: [ADDRESS] комісія у складі голови правління [PERSON] співробітників [PERSON] та [PERSON] склали акт №7 від 05.08.2024 року, що комісією візуально була обстежена квартира [ADDRESS] на предмет залиття вищевказаної квартири з квартири [ADDRESS] , яка розташована на 16 поверсі 16-ти поверхового будинку. Квартира складається з 3-х кімнат.На день обстеження комісія провела візуальний огляд та виявила,що в квартирі [ADDRESS] при огляді коридору та кухні на стелі є наявність відшарування шпалер на стінах та цвіль біля перегородки між кухнею та коридором в районі кухонного стояка води. Також в наявності провисання стелі з гіпсокартону площею 2 метри квадратних та на підлозі ознаки залиття ржавою водою у великій кількості. [PERSON] причиною є проблеми цілісності труб по стояку квартирному. Вказано що відповідач [PERSON] відмовилась від підпису. Відповідно до акту №8 від 01.01.2025 року, складеного ОСББ " Три сусіди 1" за адресою: [ADDRESS] комісія у складі голови правління [PERSON] співробітників [PERSON] та [PERSON] склали акт №8 від 01.01.2025 року, про те що комісією візуально була обстежена квартира [ADDRESS] на предмет залиття вищевказаної квартири з квартири [ADDRESS] , яка розташована на 16 поверсі 16-ти поверхового будинку.Квартира складається з 3-х кімнат.На день обстеження комісія провела візуальний огляд та виявила,що в квартирі [ADDRESS] було виявлено підняття підлоги (відшарування плитки) у коридорі,приблизно 20 метрів квадратних. Ймовірною причиною є наслідки залиття 05.08.2024 року. До вище розташованої квартири [ADDRESS] представникам комісії не надано доступу. Зі змісту звіту про оцінку складеного ТОВ "Гарант-Експертиза", матеріального збитку завданого власнику трикімнатної квартири загальною площею 110,8 квадратних метра, що розташовується за адресою: [ADDRESS] в наслідок залиття власниками вище розташованої квартири [ADDRESS] ,вбачається що звіт було складено на замовлення [PERSON] 24.01.2025 року. В результаті виконання незалежної оцінки було встановлено вартість матеріального збитку завданого власнику трикімнатної квартири загальною площею 110,8 квадратних метра,що розташовується за адресою: [ADDRESS] в наслідок залиття власниками вище розташованої квартири [ADDRESS] . у сумі 35600 грн. без ПДВ станом на 01.01.2025 року. Причина: проблеми цілісності труб по стояку квартирному. Згідно паспорту громадянина України [NUMBER] виданого Кіровським РВ УМВС України в Кіровоградській області від 23.02.2000 року на ім' я [PERSON] , остання зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 06.11.2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Зарембою О.В., [PERSON] придбала у власність квартиру [ADDRESS] . Зі змісту паспорту громадянина України для виїзду за кордон на ім`я [PERSON] вбачається, що остання протягом 2022-2024 років перетинала державний кордон України з республікою Польща. Згідно довідки №3100 від 15.04.2025 року, виданою військовою частиною № [NUMBER] Національної гвардії України, лейтенант [PERSON] проходить військову службу за контрактом у вказаній військовій частині східного оперативно-територіального об`єднання НГУ з 07.04.2023 року. Відповідно до платіжної інструкції від 23.08.2024 року, відповідач [PERSON] перерахувала на рахунок позивача [PERSON] грошові кошти у сумі 5025,13 грн. Призначенням платежу зазначено перерахування власних коштів. Зі змісту квитанцій ТОВ «Епіцентр К» за 05.08.2024 року, вбачається, що було придбано будівельних матеріалів на суму 4773,24 грн. та на суму 2324,36 грн. Допитана під час судового розгляду спеціаліст [PERSON] підтвердила, що на замовлення позивача зробила звіт про встановлення розміру матеріального збитку спричиненого у квартирі позивача в наслідок залиття. Для проведення вказаного звіту, нею було оглянуто квартиру позивача. Згідно зі ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Згідно ч. 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні. В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (заява № 26864/03) від 26.06.2008 зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивної і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналізуючи наявні докази по справі, суд приходить до висновку, що позивачем надано належні та допустимі докази, які свідчать про факти залиття її квартири та спричинення в наслідок цього матеріальної шкоди. З долучених актів обстеження житлового приміщення від 25.06.2021 року, 05.08.2024 року та 01.01.2025 року, вбачається, що було зафіксовано в квартирі позивача наслідки залиття з квартири, яка розташована зверху. Зі звіту про оцінку матеріального збитку від 24.01.2025 року, вбачається, що причиною залиття визначено також проблеми цілісності труб по стояку квартирному та встановлено розмір завданої матеріальної шкоди в сумі 35600 грн. Окремі недоліки складених актів обстеження не впливають на факти які вони встановлюють. Аналізуючи позицію відповідача суд, враховує, що відповідач не заперечує той факт, що належна їй квартира розташована поверхом вище над квартирою позивача. Також відповідачем визнається, що у червні 2021 року, серпні 2024 року з її квартири відбувалось залиття квартири позивача. Проте відповідач заперечує стосовно розміру заявлених позовних вимог, зазначаючи, що звіт про оцінку завданого матеріального збитку було проведено, через 6 місяців після здійснення залиття квартири позивача, та що причини залиття квартири зазначені у звіті, носять ймовірний характер. Однак суд враховує, що під час розгляду справи, остання не заявила відповідного клопотання про проведення судової експертизи для встановлення розміру завданої шкоди та причин залиття, не надала інших доказів, що свідчили про завдану шкоду в меншому розмірі або про інші причини залиття квартири позивача. Доводи відповідача щодо відшкодування завданих збитків позивачу, суд також вважає не достатньо обґрунтованими. В підтвердження доводів про відшкодування завданої шкоди відповідач надала суду квитанції на придбання будівельних матеріалів за ТОВ «Епіцентр К» за 05.08.2024 року з яких не вбачається хто саме здійснював їх придбання. Окрім того, було надано квитанцію від 23.08.2024 року про перерахування грошових коштів відповідачем позивачу на суму 5025,13 грн. Однак в призначенні платежу вказано, перерахування власних коштів, що не є належним підтвердженням відшкодування завданих в наслідок залиття витрат. Враховуючи наведене, заявлені вимоги про відшкодування завданої матеріальної шкоди підлягають задоволенню, Стосовно заявлених позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 10000 грн. Позивач вказує, що неправомірними діями відповідача позивачу завдана моральна шкода, яка виразилась у тривалих негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження її майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31 березня 1995 року №4 із змінами і доповненнями, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш ніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення. Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що розмір моральної шкоди, який визначено позивачем в сумі 10000 грн. є недоведеним та завищеним, виходячи із засад розумності і справедливості, тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню частково, та стягненню з відповідача на користь позивача завдану моральну шкоду у розмірі 1000 грн. Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать і витрати на професійну правничу допомогу. Згідно ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 750,56 грн. З урахуванням наведеного,

Outcome: partial