Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-30 00:00:00

Позивачка [PERSON] через свого представника, адвоката Кутового Я.А., 09 вересня 2025 року звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири. В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , в якій проживає її син. Після придбання цієї квартири у листопаді 2024 року за власні кошти здійснила капітальний ремонт у цій квартирі, а саме змінила електропроводку, пошпаклювала стіни та стелю, поклеїла нові шпалери, стелю зробила натяжною, додавши декоративні елементи, встановила нові двері та вікна, на підлозі поклала лінолеум та ламінат. 23 серпня 2025 року вона виявила, що її квартира, яка розташована на першому поверсі двоповерхового будинку, залита водою з вини відповідачки, яка є власником квартири, що розташована поверхом вище за адресою: [ADDRESS] . Внаслідок такого залиття їй завдано матеріальної шкоди, яка виразилася у пошкодженні конструктивних елементів стелі, підлоги та стін, пошкоджена електропроводка, натяжна стеля, підвісні люстри, на загальну суму 27501, грн., що складається з витрат на відновлення ремонту в сумі 25241,00 грн відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 1928 від 01 вересня 2025 року, та витрат на придбання та заміну електрообладнання та електроаксесуарів в сумі 2260,00 грн. 25 серпня 2025 року комісією у складі працівників управителя багатоквартирного будинку ПП «Жилкомсервіс» було складено Акт обстеження квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] . Згідно з цим актом комісії, залиття її квартири сталося внаслідок пориву гнучкого шлангу підведення холодної води змішувача на кухні квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідачка [PERSON] . Оскільки відповідачка відмовилась добровільно відшкодувати їй завдану залиттям матеріальну шкоду, позивачка просить стягнути з неї на свою корить 27501,00 грн. в порядку відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, судові витрати, зі сплати судового збору, витрати, пов`язані з розглядом справи, на оплату правової допомоги. Від представника відповідачки, адвоката Котляревського С.О., 07 листопада 2025 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що Акт, на який посилається позивачка, складений з порушенням Правил, оскільки причини залиття квартири не були встановлені /причини пориву шлангу/, в Акті відсутній висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Крім цього відповідачка не була присутньою при обстеженні квартир, її підпис відсутній в цьому Акті, висновок експерта не містить висновків щодо причини залиття. Вважає, що вимоги позивачки не можуть бути задоволено, так як вони обґрунтовуються недопустимими доказами / а.с. 81-82/. 14 листопада 2025 року представник позивачки, адвокат Кутовий Я.А., подав відповідь на відзив, в якій вказав, що відзив на позов надійшов з пропуском встановленого судом строку, просить визнати його не поданим та не враховувати при вирішенні справи. Крім цього, щодо зауважень до Акту від 25 серпня 2025 року, вважає, що із його змісту слідує, що підтоплення квартири [ADDRESS] сталося з квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідачка, з причини пориву гнучкого шлангу підведення холодної води до змішувача на кухні. Власник квартири несе повну відповідальність за справність всіх комунікацій та сантехнічних приладів у квартирі, при цьому посилається на Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76. На відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, такий правовий висновок міститься у Постанові Верхивного Суду від 26 вересня 2018 року у справі № 569/4230/15-ц / провадження № 61-7934св18/. Відповідачка не слідкувала за власністю технічного обладнання своєї квартири / а.с. 104-108/. В судовому засіданні позивачка та її представник підтримали позовні вимоги, позивачка надала пояснення про те, що 27 грудня 2022 року придбала квартиру [ADDRESS] , в 2024 році в цій квартирі було проведено капітальний ремонт, наразі в ній проживає її син з сім`єю. 23 серпня 2025 року близько 09 год їй зателефонував син і повідомив, що зверху з другого поверху тече вода в її квартиру. ЇЇ чоловік, [PERSON] , зібрався і пішов до сина, вона через деякий час пішла за ним, по дорозі зустріла доньку відповідачки, яка проживає в квартирі [ADDRESS] . Коли зайшла в свою квартиру, то побачила, що вода тече в кімнаті та кухні по стінам, відпали навісні стелі, які зробили восени 2024 року, замкнула електропроводка, вода текла як водопад, в тому числі по меблям. Чоловік з сином піднялися в квартиру [ADDRESS] , яка розташована на другому поверсі над її квартирою, донька відповідачки заходила до її квартири, погодилась, що вона винувата, хотіли вирішити відшкодування збитків мирно, але вона заявила, що грошей в неї немає. 25 серпня 2025 року зранку прийшла комісія з директором ПП «Жилкомсервіс», піднялися в квартиру [ADDRESS] , але ніхто не відчинив, телефонували власниці квартири, відповідачці по справі, вона не відповідала. Донька відповідачки працює в магазині « [PERSON] », через її начальницю зателефонували їй, вона була дома вихідна, тоді вона відчинила двері. Після обіду прийшли два слюсаря, вони зайшли в квартиру, вона / позивачка/ теж була присутньою, стояла в коридорі, в квартирі було брудно та мокро, слюсарі повідомили, що був прорив шлангу холодної води. 23 серпня 2025 року її чоловік перекрив холодну воду в під`їзді. Оскільки відповідачка відмовилася добровільно відшкодувати матеріальні збитки, то вона вирішила звернутися до суду, в м. Охтирці не має експерта, який би зміг оцінити збитки, тому вона знайшла експерта в м. Суми, уклала з ним договір, він приїхав, оглянув квартиру, зробив фото та склав висновок. Відповідачка та її представник в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, відповідачка надала пояснення про те, що вона є власницею квартири [ADDRESS] , в якій з 2000 року проживає її донька [PERSON] 23 серпня 2025 року вранці їй зателефонувала донька та повідомила, що затопила квартиру на першому поверсі, вона не ходила в цю квартиру. Також донька розповіла, що сусідка, позивачка по справі, вимагала в неї 10000,00 грн, але грошей в них немає. Вона особисто у своїй квартирі після затоплення не була. Представник відповідачки, адвокат Котляревський С.О., вказав, що факт затоплення квартири позивачки не заперечує, але відсутні докази про винуватість відповідачки. Суд, заслухавши доводи сторін, пояснення свідків, дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, дійшов такого висновку. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом установлено, що позивачка по справі [PERSON] є власницею квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] / а.с. 51-55/. Відповідно до Акту обстеження квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] від 25 серпня 2025 року, складеному комісією у складі: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , у присутності [PERSON] , затвердженого директором ПП «Жилкомсервіс» П.Д. Шрамко, 23 серпня 2025 року було обстежено квартиру [ADDRESS] на предмет залиття та встановлення причини затоплення. Підтоплення вказаної квартири сталося з квартири [ADDRESS] , власницею якої є [PERSON] . При обстеженні з`ясовано, що підтоплення сталося по причині пориву гнучкого шлангу підведення холодної води до змішувача на кухні. Під час обстеження квартири [ADDRESS] було встановлено, що у житловій кімнаті /залі/ та кухні, коридорі провисли натяжні стелі, замокли шпалери, шви на яких розійшлися, підлога мокра, вода на підлозі та під лінолеумом, електропроводка в квартирі зазнала пошкоджень після залиття водою з квартири [ADDRESS] , власницею якої є [PERSON] . Комісія вважає, що вини підприємства немає, оскільки квартира [ADDRESS] розташована на другому поверсі над квартирою [ADDRESS] , перебуває у приватній власності [PERSON] . Власник квартири несе повністю відповідальність за справність всіх комунікацій та сантехнічних приладів у квартирі / а.с. 7/. Згідно з висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 1928 за заявою від 27 серпня 2025 року [PERSON] від 01 вересня 2025 року, з фототаблицями, величина матеріального збитку, заподіяного в результаті залиття квартири [ADDRESS] , станом на серпень 2025 року склала 25241,00 грн / а.с. 17-39/. Відповідно до накладної № 555 від 02 вересня 2025 року [PERSON] придбала у ФОП [PERSON] електроприлади на загальну суму 2260,00 грн / а.с. 42-44/. [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 16 вересня 1996 року, що підтверджено інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухового майна / а.с. 40/. В судовому засіданні було оглянуто відеозапис та фото наслідків затоплення квартири [ADDRESS] , на якому видно як текла вода з-під натяжної стелі в кімнаті та кухні, по стінам та меблям, наявність води на підлозі в кухні та коридорі, в кімнаті знімали люстру /а.с. 6,8-14/. Свідок [PERSON] , чоловік позивачки, в судовому засіданні надав пояснення про те, що 23 серпня 2025 року близько 09 години зателефонував син і повідомив, що їх квартиру [ADDRESS] заливає водою, він пішов туди, син не міг достукатися у квартиру [ADDRESS] , звідки заливало, побіг на роботу до мешканки тієї квартири. Він зайшов у свою квартиру [ADDRESS] , в ній лилася вода з-під натяжних стель на двері, по шпалерам, в коридорі, на кухні, в кімнаті зі сторони кухні, з люстри, вони стали виливати воду. Воду в будинку перекрив [PERSON] , сусід з квартири [ADDRESS] , він особисто перекрив воду у підвалі близько 09 год 20 хв. Син прийшов з [PERSON] , донькою відповідачки, яка заперечувала, що вода тече в неї, а коли відкрила двері своєї квартири, то побачила, що кухня затоплена, лилася вода з-під мийки на кухні. Вона стала збирати воду, яка була на підлозі в коридорі та кухні, перекрили воду в її квартирі, після чого вона зайшла до них у квартиру, визнала, що вона винувата. Син запросив своїх приятелів допомогти, вони зняли люстри, викинули електрику, були мокрі меблі на кухні, газовий котел. Зранку відразу повідомив про залиття директора ПП «Жилкомсервіс», вона відповіла, що субота вихідний день, необхідно повідомити диспетчера, тоді в понеділок 25 серпня 2025 року прийде комісія складати акт. 24 серпня 2025 року він ходив на базар, де торгує відповідачка, хотів з нею мирно вирішити питання відшкодування збитків, вона відмовилася. 25 серпня 2025 року зранку прийшла комісія з трьох працівників ПП «Жилкомсервіс», зайшли в квартиру [ADDRESS] обстежили, потім піднялися на другий поверх в квартиру [ADDRESS] , ніхто не відчинив. Директор ПП «Жилкомсервіс» пішла на нараду в міську раду, після обіду прийшли два слюсаря, піднялися в квартиру [ADDRESS] , після обстеження повідомили, що шланги під мийкою були перев`язані, стався порив. Свідок [PERSON] , мешканець квартири [ADDRESS] , в судовому засіданні надав пояснення про те, що 23 серпня 2025 року зранку близько 08 год 30 хв почув шум у під`їзді, вийшов зі своєї квартири та побачив [PERSON] , який проживає в квартирі [ADDRESS] , сказав, що його квартиру заливає вода, тоді він побіг у підвал перекрив воду у всьому будинку / основний стояк/, а [PERSON] пізніше перекрив стояк. Армен стукав у квартиру [ADDRESS] , нікого не було, вони разом пішли до [PERSON] на роботу, перед цим він зайшов у квартиру [ADDRESS] , у прихожій була вода на підлозі, в кухні вода набралася у підвісні стелі, текло з вікна і де люстра, в кімнаті теж текла вода де двері і де люстра. [PERSON] прийшла з [PERSON] , була в шоці, він піднявся у квартиру [ADDRESS] , сказав [PERSON] , щоб закрила кран у ванній, в неї в коридорі та на кухні була вода, по кухні були бризки. В його квартирі, яка розташована на другому поверсі поруч з квартирою [ADDRESS] , було сухо. Свідки [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні надали пояснення кожен окремо про те, що їм 23 серпня 2025 року близько 10 год зателефонував [PERSON] , з яким вони разом працюють, та попросив домогти, так як його квартиру затопило. Коли вони приїхали, то побачили в квартирі [ADDRESS] воду на підлозі, вода текла зі стелі по всім приміщенням, набралася водою підвісна стеля, стіни були мокрі, напиталися водою. Вони допомогли винести килими, матраци, відставили меблі, зняти електроприлади з натяжної стелі. Свідок [PERSON] , директор ПП «Жилкомсервіс» в судовому засіданні надала пояснення про те, що це підприємство давно обслуговує будинок [ADDRESS] , крани в будинку працюють, арматура теж, договірні відносини виконуються, показники в справному стані. 23 серпня 2025 року до неї зателефонували з квартири [ADDRESS] , повідомили про залиття, вона сказала, щоб телефонували на диспетчера, зробили заявку. Попросила [PERSON] , яка працює в ПП «Жилкомсервіс», зайти в квартиру [ADDRESS] для обстеження. 25 серпня 2025 року надійшла заявка, на підставі якої зранку вийшла комісія, обстежили квартиру [ADDRESS] , після [ADDRESS] год знайшли мешканку квартири [ADDRESS] , обстежили, під мийкою виявили зруйнований шланг, під напором вода шпувала по стінам. Особисто вона не заходила в квартиру [ADDRESS] , так як зранку ніхто не відкрив, потім до неї заходили два сантехніка, встановили причину. Було складено акт, який підписали члени комісії, [PERSON] , власниця квартири [ADDRESS] , власниця квартири [ADDRESS] акт не підписувала, так як до неї не дозвонилися, вона не відповідала на дзвінки. Акт було складено у довільній формі. Будинок [ADDRESS] , квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] розташовані на одному стояку. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надала пояснення про те, що 23 серпня 2025 року в суботу зранку була в центрі міста, їй зателефонувала директор [PERSON] та попросила зайти в квартиру [ADDRESS] . Вона зайшла і побачила, що все було залито водою, стеля та стіни були мокрі, вода була на підлозі, вдома був син власниці квартири. В понеділок позивачка написала заяву, склали акт, в квартирі [ADDRESS] ще була влага.23 серпня та 25 серпня 2025 року в квартирі [ADDRESS] коридор, кухні та жила кімната були затоплені водою. В квартиру [ADDRESS] не потрапила, так як ніхто не відчинив, до власниці квартири не могли дозвонитися, вона на дзвінки не відповідала, про порив шлангу на кухні дізналася від сантехніків, які обстежували квартиру. Акт друкувала вона в довільній формі, винуватість не встановлюється. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надав пояснення про те, що він працює слюсарем-сантехніком ПП «Жилкомсервіс», в понеділок 25 серпня 2025 року працював за викликом, коли йому зателефонувала диспетчер і повідомила, що надійшов виклик на [ADDRESS] під`їзд 2. Він з напарником зайшов у квартиру [ADDRESS] та побачив, що на підлозі чавкотіло від вологи, з люстри в кімнаті підкапувало, на кухні ще підкапувало зі стелі, у ванній не відчинялися двері, які розбухли від вологи, стала осипатись шпаклівка. В квартирі [ADDRESS] двері були зачинені, він зателефонував диспетчеру повідомив про те і пішов на роботу. Після обіду прийшла господарка квартири, молода дівчина, вони зайшли, разом з ними була [PERSON] , в квартирі нічого не текло, в кухні була емальована раковина, відкрив кран і побачив, що підтікав під мийкою гнучкий шланг, була порвана трубка, вода лилась в сторону, була мокра стіна, на підлозі чавкотіло. Прорив був на кухні, подача холодної води під мийкою, винний той, хто затопив, тобто квартира [ADDRESS] . Господарка погоджувалась, що прорив у неї. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надав пояснення про те, що він працює слюсарем-сантехніком ПП «Жилкомсервіс», 25 серпня 2025 року разом з [PERSON] обстежували квартиру [ADDRESS] . Було встановлено, що квартира [ADDRESS] затопила квартиру [ADDRESS] , лопнув гнучкий шланг на кухні під мийкою, він особисто лазив під мийку, світив ліхтариком, встановлював причину, підтікання подачі холодної води, вода била по сторонам. [PERSON] відкрив кран у підвалі, а він дивився звідки тече. В квартирі [ADDRESS] були мокрі стіни, з люстри підкапувала вода, двері в санвузлі розбухли, вода на підлозі чавкала. В квартирі [ADDRESS] все було напитано водою. Свідок [PERSON] , син позивачки, в судовому засіданні надав показання про те, що він проживає із сім`єю в квартирі матері [ADDRESS] , 23 серпня 2025 року близько 08 год 20 хв проснувся від того, що на нього лилася вода в кімнаті. Він піднявся, зайшов на кухню, вся побутова техніка була у воді, вода була на підлозі, текла по стінах, лилась з-під навісної стелі. Він побіг на другий поверх в квартиру [ADDRESS] , там нікого не було, вийшов сусід з квартири [ADDRESS] , разом з ним побігли на роботу до мешканки квартири [ADDRESS] , перед цим зателефонував батькові, а сусід в підвалі перекрив воду. Разом з [PERSON] , донькою відповідачки, яка проживає в квартирі [ADDRESS] , прийшли та зайшли до неї у квартиру, в кухні було по щиколотку води, вода бризкала в різні сторони, де мийка був розірваний шланг, з нього ще витікала вода. [PERSON] казала, що така проблема була, вона прибирала в квартирі. Вони теж прибирали в своїй квартирі, йому допомагали [PERSON] та [PERSON] виносити килими, двигати меблі, відключити електрику. [PERSON] заходила до них у квартиру, казала, що винувата, але грошей в неї не має, після цього пішла на роботу.23 серпня 2025 року приходила працівниця ПП «Жилкомсервіс» [PERSON] , обстежила квартиру [ADDRESS] не потрапила. В їх квартирі з лампочок ще стікала вода, світильники пропали, на стінах на шпалерах залишилися плями. Свідок [PERSON] , донька власниці квартири [ADDRESS] , в судовому засіданні надала пояснення про те, що проживає в цій квартирі, 23 серпня 2025 року о 08 год 30 хв. пішла на роботу на 09 год, на роботі не можна користуватися мобільним телефоном, бачила, що телефонував [PERSON] , вона скинула виклик, о 09 год він прибіг до неї на роботу, сказав, що вона його затоплює. Вони разом пішли додому, відчинили її квартиру, було сухо в коридорі, в ванні, на кухні було мокро на підлозі, лопнув шланг, вона перекрила воду, зібрала воду з підлоги і пішла на роботу. По дорозі зайшла в квартиру [ADDRESS] , там капало з натяжної стелі в коридорі, на кухні був хлопець, сказав, що перегоріло 4 люстри, в коридорі було мокро на підлозі, далі вона не заходила. Відбулася розмова, щоб вона заплатила за ремонт 10000,00 грн, в неї таких грошей не має. В понеділок, коли була вихідною, приходили два сантехніки, виявили розірваний шланг, вода в квартирі була перекрита. Шланг поміняла через 2-3 дня. Чи телефонувала матері, не пам`ятає. За змістом положень частини 3 статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Частиною другою статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є : втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, як би її право не було порушене (упущена вигода). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, якою передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Із положень п.п. 7,18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572 / в редакції постанови Кабінету міністрів України від 24 січня 2006 року № 45/ слідує, що власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за виробом потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди, відшкодувати її в натурі / передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо/ або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення речі. У правовідносинах по відшкодуванню шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди, якщо в процесі розгляду справи така презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди, з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, згідно до ч. 1ст. 77 ЦПК України, та, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях як зазначено у ч. 6ст. 81 ЦПК України. При цьому, належність доказів правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій. Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також, враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом. Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму. Допустимість доказів означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. Відповідно до ч. 2 ст.43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи згідно з нормами ст.76 ЦПК України. Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивачем зазначається, що залиття квартири позивача 23 серпня 2025 року відбулося внаслідок пориву гнучкого шлангу підведення холодної води до змішувача в приміщенні кухні квартири [ADDRESS] . Цей факт не оспорювався самою відповідачкою, а тому встановлено наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями власника квартири, відповідачки по справі, та наслідками у вигляді пошкодження майна. Відповідачкою заперечується наявність причинно-наслідкового зв`язку між її діями та завданою шкодою залиттям квартири, посилаючи на те, що Актом від 25 серпня 2025 року комісії ПП «Жилкомсервіс» не було встановлено винну особу, а також, що сам Акт не відповідає правилам його складання. Як вбачається з матеріалів справи, позивачкою було здійснено виклик управителя ПП «Жилкомсервіс». Цим актом дійсно підтверджено факт залиття квартири позивачки, який мав місце 23 серпня 2025 року та встановлено причини такого залиття, вказано, що саме власник квартири повністю несе відповідальність за справність всіх комунікацій та сантехнічних приладів у квартирі. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири, та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Як було встановлено у судовому засіданні при обстеженні квартир на предмет встановлення причини залиття та пошкоджень, завданих залиттям квартири, були присутні позивачка, як власниця постраждалої квартири [ADDRESS] , та донька власниці квартири [ADDRESS] , яка фактично в ній проживає, сама власниця на дзвінки працівників ПП «Жилкомсервіс» не відреагувала, знаючи про таку ситуацію, ні до своєї квартири, ні до постраждалої квартири не прибула. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях, зокрема норми ст. 1166 ЦК України, передбачають презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. У роз`ясненнях п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» вказано, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Отже, судом встановлено, що з наявних в матеріалах справи доказів, у тому числі складеного акту, вбачається факт затоплення квартири позивачки, встановлена причина такого затоплення та встановлено обов`язок відповідачки при появі несправностей вживати заходів до їх усунення. Переконливих доказів на підтвердження інших осіб в спричиненні шкоди позивачці відповідачкою суду не було надано. Отже, вину у завданні шкоди позивачці затоплення її квартири відповідачка належними та допустимим доказами не спростувала, що є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція заподіювача шкоди. Таким чином, в судовому засіданні встановлення факт завдання шкоди майну позивача внаслідок залиття квартири і вина відповідачки, як власниці квартири, яка не ю не спростована. Щодо не визнання відповідачкою позовних вимог в частині стягнення матеріальної шкоди суд зазначає про таке. Відповідно до висновку судового експерта Андрєєва Л.Г. за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 1928 від 01 вересня 2025 року обстеження квартири [ADDRESS] , проводилося 29 серпня 2025 року в присутності [PERSON] , в результаті якого було встановлено, що внаслідок протечки води з вище розташованої квартири відбулося залиття приміщень квартири [ADDRESS] , пошкодженні конструктивні елементи, підлоги, стіни; відбулося відклеювання і забруднення шпалер, утворення плям і потьоків, здуття лінолеуму, розбухання дверного полотна. Фізичний знос визначається на підставі даних натурного обстеження об`єкту; величина зносу елементів визначається шляхом порівняння фізичного стану цих конструкти вів і їх технічних якостей по відношенню до нормативних показників і складає 0%. Згідно вимірів, техпаспорту від 10 лютого 2006 року, результатів обстеження необхідно виконати наступний ремонт- будівельні роботи в коридорі «1», житловій кімнаті «2», кухні «3», а саме зняти натяжну стелю, обробити стелю анти грибковим складом, змонтувати натяжну стелю, зняти шпалери зі стін, обробити стіни анти грибковим складом, наклеїти шпалери на стіни, відремонтувати двері, зняти пластиковий плінтус, зняти лінолеум для просушки, обробити підлогу анти грибковим складом, укласти лінолеум, змонтувати пластиковий плінтус. У зв`язку з отриманими пошкодженнями приміщень квартири позивачці [PERSON] завдано матеріальну шкоду / а.с. 17-20/. Отже місця найбільшого припливу рідини знаходяться у верхній частині квартири, стеля та стіни, що свідчить про пошкодження приміщень квартири позивачки внаслідок дії рідини /затоплення/, яка проникла зверху крізь конструкції стін та перекриття з верхнього поверху. Ці обставини свідчать про причинно-наслідковий зв`язок між затопленням квартири [ADDRESS] та витоком води з квартири [ADDRESS] , яка розташована над квартирою [ADDRESS] , і є очевидним / а.с. 137/. Відтак відповідачка не спростувала відсутність своєї вини у затопленні квартири позивачки, внаслідок чого було пошкоджено її майно. Позивачка [PERSON] при зверненні до суду з позовом сплати судовий збір в сумі 1211, 20 грн / а.с. 5/. В судовому засіданні встановлено, що відповідачка [PERSON] є особою з інвалідністю 2 групи, що підтверджено довідкою до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ № 760250 / а.с. 86/. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1/ у разі задоволення позову на відповідача; 2/ у разі відмови у позові на позивача; 3/ у разі часткового задоволення позову на обидні сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закони України «Про судовий збір» відповідачка звільнена від сплати судового збору, то судовий збір, сплачений [PERSON] в сумі 1211,20 грн слід компенсувати за рахунок держави Інші витрати, пов`язані з розглядом справи / залучення експерта, проведення експертизи- в сумі 5419 грн / а.с. 17-20/, з витребуванням доказів в сумі 884,00 грн / а.с. 41, 135/, друк фото в сумі 400,00 грн / а.с. 45/, всього в сумі 6703,00 грн підлягають до стягнення з відповідачки на користь позивачки.

Outcome: approved