Jurisdiction: civil
Date: 2026-01-06 00:00:00

Державна екологічна інспекція Центрального округу (далі - позивач) в особі представника Купки Наталії Володимирівни, через систему «Електронний суд» звернулася до Канівського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про відшкодування шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу. Свої позовні вимоги обгрунтовує тим, відповідно до ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та Положення про Державну екологічну інспекцію Центрального округу, Інспекція, у межах компетенції здійснює, державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог природоохоронного законодавства, зокрема, про використання і відтворення водних біоресурсів. Також представник позивача зазначає, що 21.09.2024 близько 7 год. 45 хв. інспекторами роти з обслуговування водних об`єктів патрульної поліції в Черкаській області під час патрулювання прибережної зони р. Дніпро в адміністративних межах с. Пекарі Черкаського району, Черкаської області був виявлений гр. [PERSON] , [INFO] , який проживає за адресою [ADDRESS] , який здійснював вилов водних живих, біоресурсів мисиновою сіткою, при цьому виловив рибу видів: окунь - 8 шт., чехоня - 1 шт., карась - 1 шт., плоскирка - 11 шт., плітка - 2 шт., чим завдав матеріальної шкоди державі на загальну суму - 48790 грн.. На місце поді викликано працівників Державної екологічної інспекції Центрального округу, які склали адміністративний протокол N004329 від 21.09.2024 за ч. 4 ст. 85 КУпАП за фактом порушення п. 1 п.п. 1 розділу 4 правил любительського рибальства та здійснено розрахунок розміру шкоди. Оскільки в діях відповідача вбачалися ознаки кримінального правопорушення, 02.10.2024 Інспекцією було направлено до ГУНП в Черкаській області лист, протокол N 004329 від 21.09.2024, розрахунок розміру шкоди та накладна щодо передачі риби. В подальшому на адресу Інспекції надійшла постанова про закриття кримінального провадження від 23.10.2024. 26.11.2024 Інспекцією було направлено листом №03.5-10/5775 до Канівського міськрайонного суду протокол №004329 від 21.09.2024, рапорт працівника поліції, пояснення порушника, розрахунок розміру шкоди та постанова про закриття кримінального правопорушення. Постановою Канівського міськрайонного суду від 27.01.2025 закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП. Представник позивача стверджує, що факт закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків не звільняє відповідача від сплати шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства. Також, Інспекцією було направлено на адресу відповідача засобами поштового зв`язку лист №03.5-08/1013 від 20.02.2025 про добровільну сплату шкоди, завданої внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 48790 грн., однак станом на 26.09.2025 збитки у добровільному порядку не відшкодовані. У зв`язку з вищевикладеним, позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача завдані збитки у розмірі 48790 грн., а також вирішити питання судових витрат. Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 14.10.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін. Сторона позивача повідомлена через систему «Електронний суд». Відповідач [PERSON] належним чином повідомлений. Направлена на адресу відповідача судова кореспонденція повернута до суду поштовим зв`язком із відміткою «адресат відмовився» (а.с. 44-45), що відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судовий розгляд. Також, на офіційному сайті Канівського міськрайонного суду Черкаської області були зазначені відомості про дату та час розгляду справи. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Аналогічне положення міститься і в ч. 2 ст. 191 ЦПК України. Станом на 07.01.2026 клопотань від жодної із сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін до суду не надходило, тому відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Згідно ч.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Тому, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що Державна екологічна інспекція Центрального округу зареєстрована як юридична особа, код ЄДРПОУ: 42149108, вид економічної діяльності якої є державне управління загального характеру (основний), що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 25.06.2025 (а.с.12-13). Судом встановлено, що з протоколу про адміністративне правопорушення №004329 від 21.09.2024, вбачається, що гр. [PERSON] 29.09.2024 о 07:45 допустив грубе порушення правила рибальства, а саме: здійснював заборонений вилов риби в адмінмежах с. Пекарі мисиновою сіткою довжиною 70 м, кроком вічка 50х50 мм. При цьому виловив рибу виду: окунь -8 шт, чехоня 1 шт, карась - 1 шт, густера (плоскирка) -11 шт; плітка 2 шт., чим наніс збитки рибному господарству України у розмірі 48790,00 грн. Своїми діями гр. [PERSON] порушив пп.1 п.1, р. IV Правил любительського рибальства та вчинив правопорушення, передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП (а.с.14-15). Як вбачається з копії постанови старшого дізнавача сектору дізнання ВП №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції Перця Д.І. від 23.10.2024 було закрито кримінальне провадження №12024255340000148 від 21.09.2024 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення. Разом з тим, направлено копії окремих матеріалів кримінального провадження до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства для притягнення [PERSON] , [INFO] , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 85 КУпАП (а.с.19-21). Постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 27.01.2024 (справа №697/2786/24) провадження у справі про адміністративне правопорушення, відносно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП - закрито, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 КУпАП. (а.с.28). Постанова набрала законної сили 07.02.2025. Як встановлено у вище вказаній постанові, [PERSON] 29.09.2024 о 07:45 год допустив грубе порушення правила рибальства, а саме: здійснював заборонений вилов риби в адмінмежах с. Пекарі мисиновою сіткою довжиною 70 м, кроком вічка 50х50 мм. При цьому виловив рибу виду: окунь - 8 шт., чехоня 1 шт., карась - 1 шт., густера (плоскирка) -11 шт.; плітка 2 шт., чим наніс збитки рибному господарству України у розмірі 48790,00 грн. Своїми діями гр. [PERSON] порушив пп.1 п.1 , р. IV Правил любительського рибальства та вчинив правопорушення, передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП. Як вбачається із розрахунку (обчислення) розміру шкоди, проведеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Рустамом Алієвим на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042, загальна сума заподіяної шкоди [PERSON] становить 48790 грн. (а.с. 18). З листа №03.5-08/1013 від 20.02.2025 вбачається, що позивачем було запропоновано відповідачу добровільну сплату шкоду завдану внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 48790 грн. із зазначенням реквізитів (а.с.29-30). Доказів про відшкодування шкоди на момент розгляду справи матеріали справи не містять. Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно із нормами статті 8 Конституції України, які є нормами прямої дії, звернення до суду для захисту конституційних прав та свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується. Згідно із статтею 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України, зокрема, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно із висновком Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладеним у постанові від 05.09.2019 в справі№234/16272/15-ц (провадження № 61-31395сво18), при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, ця постанова обов`язкова для суду з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У ст. 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначено, що добування (вилов) - це вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно - правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України Згідно ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону одних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу. Згідно ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» та ст.26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до ч. 1ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ», для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно з вимогами ст. 34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 №1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої веаслідок порушення законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконого знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів. Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У постанові Верховного Суду від 10.01.2019 по справі №541/307/17 зазначено, що громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Поняття збитків визначено статтею 22 ЦК України. Так, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. Згідно ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч.1-3 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі матеріалів, врахувавши, встановлені обставини справи та відповідні їм норми права, суд вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, оскільки з матеріалів справи вбачається, що саме відносно [PERSON] відкривалося кримінальне провадження та він заподіяв збитки рибному господарству. Щодо розподілу судових витрат, то суд зазначає про таке. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки вимоги позивача задоволено повністю, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судові витрати у розмірі 3028 грн.. Також суд, ухвалюючи рішення про стягнення з відповідача на користь позивача суми судового збору, зважає на те, що у матеріалах справи відсутні будь-які докази, що відповідач [PERSON] звільнений від сплати судового збору згідно положень ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір». На підставі викладеного,

Outcome: approved