Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-21 00:00:00

13.10.2025 до Ржищівського міського суду Київської області надійшла вказана вище позовна заява Ржищівської міської ради Київської області (далі - Рада). Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Позивач мотивував свої позовні вимоги тим, що відповідно до витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно щодо об`єкта нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкта: №3199150132113) на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 80727315 від 08.09.2025 заРадою зареєстровано право власності на земельну ділянку з кадастровим номером №3211300000:69:016:0002 площею 0,0125 га; цільове призначення: для будівництва та обслуговування будівель торгівлі по [ADDRESS] . Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №434378216 від 07.07.2025, 18.02.2009 на підставі свідоцтва про право власності б/н від 07.06.2004 за [PERSON] є власником нежитлової будівлі, торгівельного павільйону загальною площею 27,6 кв.м., що розташований на земельній ділянці комунальної власності Ржищівської міської територіальної громади, кадастровий номер №3211300000:69:016:0002 по [ADDRESS] , реєстраційний номер майна: 6113118. 21.02.2020 ФОП [PERSON] звернулась до Ради із заявою вх. №02-10/360 про передачу в оренду земельної ділянки, кадастровий номер№3211300000:69:016:0002, площею 0,0125 га, цільове призначення - для будівництва та обслуговування торгівельного павільйону, на новий строк, терміном на 20 років. У заяві також зазначено, що земельна ділянка раніше перебувала у неї в оренді, борги по орендній платі відсутні. На земельній ділянці розміщений об`єкт нерухомого майна, що перебуває у власності заявниці. Розглянувши заяву ФОП [PERSON] , 19.05.2020 Радою прийнято рішення №2655-85-07 «Про передачу ФОП [PERSON] в оренду земельної ділянки для будівництва та обслуговування будівель торгівлі [ADDRESS] ». Земельну ділянку передано в оренду терміном на 20 років, орендну плату встановлено в розмірі 12% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки на рік. На підставі прийнятого рішення, Радою підготовлено проект договору оренди землі та надіслано засобами поштового зв`язку [PERSON] на адресу, вказану в заяві: [ADDRESS] , для підписання та повернення одного примірника підписаного договору до Ради. Вказаний лист повернувся без вручення. 13.01.2021 ФОП [PERSON] звернулась до Ради із заявою про зменшення розміру орендної плати з 12% до 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки в рік, обґрунтовуючи тимчасовим припиненням підприємницької діяльності у зв`язку з пандемією Covid-19. Вказана заява була розглянута на черговому засіданні Ради, яке відбулось 12.03.2021 та за результатами розгляду, проект рішення був відхилений Радою. Зазначене Рішення було надіслане заявниці на адресу, вказану в заяві: [ADDRESS] . У подальшому, [PERSON] ще декілька разів зверталась до Ради щодо зменшення відсоткової ставки, проте її прохання були відхилені, у зв`язку з тим, що Радою встановлено, що заявниця є недобросовісним землекористувачем, оскільки з 19.05.2020 року ухиляється від підписання договору оренди землі та сплати орендної плати за користування земельною ділянкою. У 2025 році Виконавчому комітету Ради стало відомо, що [PERSON] припинила підприємницьку діяльність, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань №419288602876 від 15.01.2025. У зв`язку з вказаним, Радою внесено зміни до рішення щодо передачі в оренду земельної ділянки, а саме: в заголовку та по тексту рішення, «ФОП [PERSON] » змінено, на « [PERSON] ». 10.04.2025 Виконавчим комітетом Ради повторно надіслано на адресу фактичного місця проживання [PERSON] : [ADDRESS] , проект договору оренди землі для підписання та повернення одного примірника підписаного договору до Ради. Вказаний лист [PERSON] отримала 16.04.2025, проте підписаний примірник договору оренди землі до Ради не повернуто. 03.06.2025 Виконавчим комітетом Ради надіслано листа засобами поштового зв`язку на адресу фактичного місця проживання [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , яким рекомендовано в термін до 16.06.2025 підписати договір оренди земельної ділянки, отриманий [PERSON] 16.04.2025 та повернути один примірник договору на адресу Ради. Зазначений лист повернувся без вручення. Зважаючи на необхідність вжиття заходів щодо захисту майнових прав Ржищівської міської територіальної громади як власника землі в особі Ради, з метою підготовки позову до суду щодо стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі несплаченої орендної плати за користування земельною ділянкою комунальної власності, кадастровий номер: №3211300000:69:016:0002, 24.06.2025 Виконавчим комітетом Ради було надіслано листа засобами поштового зв`язку на адресу фактичного місця проживання [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , яким [PERSON] було запрошено на засідання комісії Виконавчого комітету Ради з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Ржищівської міської територіальної громади, що відбудеться 07.07.2025о 10:00 в залі засідань Ради.Вказаний лист було повернуто без вручення. Проте, в попередніх заявах [PERSON] щодо зменшення розміру орендної ставки, заявниця просила надіслати відповідь на її електронну адресу: [INFO] . У зв`язку з вказаним, запрошення на засідання комісії було надіслано також на електронну адресу [PERSON] : [INFO] що підтверджується скріншотом з електронної поштової скриньки Виконавчого комітету Ради від 24.06.2025. На засідання Комісії [PERSON] не з`явилась. У зв`язку з неявкою [PERSON] на засідання Комісії, розгляд вказаного питання було перенесено на 18.07.2025. Про наступне засідання Комісії [PERSON] було повідомлено листом, який також було відправлено засобами поштового зв`язку за адресою фактичного місця проживання: [ADDRESS] , а також на електронну адресу: [INFO] . На повторне засідання Комісії, яке відбулось 18.07.2025 року, [PERSON] також не з`явилась. За результатами розгляду питання щодо використання земельної ділянки, кадастровий номер№3211300000:69:016:0002 без документів, що підтверджують право користування земельною ділянкою та несплати позивачем орендної плати, комісією складено Акт №1 від 18.07.2025. Комісією визначено розмір збитків, завданих Ржищівській міській територіальній громаді внаслідок використання [PERSON] земельної ділянки без правовстановлюючих документів за період з 19.05.2020 по 18.07.2025, що становить 38 280,36 грн. 18.07.2025 міськвиконкомом повторно було направлено листа на електронну адресу [PERSON] з вимогою в термін до 28.07.2025 укласти договір оренди земельної ділянки та повернути один примірник договору до Ради. 21.08.2025 Виконавчий комітет Ради прийняв рішення №222 «Про затвердження Акту комісії з визначення та відшкодування розміру збитків власникам землі та землекористувачам на території Ржищівської міської територіальної громади №1 від 18.07.2025 року», згідно якого [PERSON] було зобов`язано відшкодувати у повному обсязі розмір несплаченої орендної плати за користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів у місячний термін з дня прийняття рішення, тобто в строк до 21.09.2025. Частиною 1 статті 73 ЗУ «Про місцеве самоврядування», визначено, що акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території. Відповідно до акту «Про встановлення факту проживання», складеного 25.08.2025 старостою Балико-Щучинського старостинського округу за участі жителів села Балико-Щучинка Ржищівської міської територіальної громади, [PERSON] , фактично проживає за адресою: [ADDRESS] . Отже, рішення Виконавчого комітету Ради №222 від 21.08.2025 року є обов`язковим для виконання [PERSON] . На момент підготовки позову, [PERSON] не вчинила жодних активних дій для укладання договору оренди земельної ділянки та погашення несплаченої орендної плати за користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів. Крім того, вона свідомо ухиляється від укладання договору оренди земельної ділянки, ухиляється від отримання листів, надісланих їй неодноразово з метою досудового врегулювання вказаного питання. Використання відповідачем земельної ділянки без правовстановлюючих документів позбавляє Ржищівську міську територіальну громаду в особі Ради, як власника земельної ділянки, права одержувати дохід у вигляді орендної плати за землю, яку Рада могла отримувати, якби її права не було порушено. Несплата відповідачем орендної плати спричинила недоотримання в бюджеті Ржищівської міської територіальної громади безпідставно збережених коштів у вигляді несплаченої орендної плати за користування земельною ділянкою у розмірі 38 280,36 грн. Отже, як зазначалось вище, відповідач є власником нерухомого майна, торгівельного павільйону загальною площею 27,6 кв. м., розташованого на земельній ділянці, кадастровий номер: 3211300000:69:016:0002, площею 0,0125 га по [ADDRESS] . Вказана земельна ділянка перебуває у комунальній власності Ржищівської міської територіальної громади в особі Ради, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав № 442568665 від 08.09.2025. За змістом ч. 1 ст. 181 ЦК України закріплено загальний принцип цілісності об'єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об'єкт розташований, а тому, у зв'язку із користуванням відповідачем торгівельним павільйоном, презюмується його спільне користування усією спірною земельною ділянкою, якщо іншого не доведено (близькі за змістом висновки Верховного Суду містяться у постанові від 02.06.2020 у справі №922/2417/19). Верховний Суд у справі № 922/2060/20 вказав, що із дня набуття права власності на об'єкт нерухомого майна власник цього майна стає фактичним користувачем земельної ділянки, на якій розташований цей об'єкт, а тому саме із цієї дати у власника об`єкта нерухомого майна виникає обов'язок сплати за користування земельною ділянкою, на якій таке майно розташоване. При цьому до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права на земельну ділянку, на якій розташований цей об'єкт, такі кошти є безпідставно збереженими. Для вирішення спору щодо стягнення з власника об'єкта нерухомого майна безпідставно збережених коштів на підставі положень ст.ст. 1212-1214 ЦК України за фактичне користування без належних на те правових підстав земельною ділянкою комунальної власності, на якій цей об'єкт розташований, необхідно, насамперед, з'ясувати: 1) фактичного користувача земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цих ділянок зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування ділянками у відповідний період, або наявність правової підстави для використання земельної ділянки у такого фактичного користувача; 2) площу земельної ділянки; 3) суму, яку мав би отримати власник земельної ділянки за звичайних умов, яка безпосередньо залежить від вартості цієї ділянки (її нормативно-грошової оцінки); 4) період користування земельною ділянкою комунальної власності без належної правової підстави. [PERSON] не є власником або постійним землекористувачем земельної ділянки з кадастровим номером №3211300000:69:016:0002, а тому не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, при цьому, єдина можлива форма здійснення плати за землю для неї, як користувача вже сформованої земельної ділянки, є орендна плата. ВП ВС у постанові від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17 зазначила, що немає підстав для застосування до спірних правовідносин приписів чинного законодавства України про відшкодування шкоди (збитків) власникам земельних ділянок, оскільки до моменту оформлення власником об'єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Як зазначено вище між Радою та [PERSON] , договір оренди земельної ділянки, кадастровий номер №3211300000:69:016:0002, площею 0,0125 га, не укладався, а отже відповідач користується цією земельною ділянкою без достатньої правової підстави. Нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності. Аналогічна правова позиція викладенау постанові ВС від 10.09.2018 у справі № 920/739/17. Відповідно до ст. 21 ЗУ «Про оренду землі» обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції. Згідно із витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, сформованого з метою укладання договору оренди 15.09.2020Відділом у Кагарлицькому районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером №3211300000:69:016:0002 становить 47 930,54 грн. За інформацією розміщеною на офіційному сайті Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель в 2021 році становить 1,0. Отже нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером №3211300000:69:016:0002 в 2021 році становить 47 930,54 грн. У 2022 році коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель становить 1,1, отже нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером №3211300000:69:016:0002 становить 52 723,59 грн. Відповідно до інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, наявної в проекті договору оренди землі №05-01-29/35 від 09.11.2023, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером №3211300000:69:016:0002 станом на 10.03.2023 становить 52745,43 грн. Згідно із витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №НВ-9976695282025 від 03.09.2025, сформованого Відділом у Кагарлицькому районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером №3211300000:69:016:0002 становить 146895,32 грн. Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, і не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки (пункт 288.5 статті 288 ПК України). Відповідно до рішення Ради від 19 травня 2020 року №2655-85-07 «Про передачу ФОН [PERSON] в оренду земельної ділянки для будівництва та обслуговування будівель торгівлі по [ADDRESS] », зі змінами, внесеними рішенням №3127-57-08 від 24.01.2025, орендну плату за користування земельною ділянкою встановлено в розмірі 12% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки на рік. У зв'язку із користуванням [PERSON] земельною ділянкою, розташованою по [ADDRESS] , кадастровий номер: №3211300000:69:016:0002, площею 0,0125 га, без правовстановлюючих документів, Виконавчим комітетом Ржищівської міської ради Київської області здійснено розрахунок розміру несплаченої орендної плати, що становить 38 280,36 грн. за період користування з 19 травня 2020 року по 18 липня 2025 року, у тому числі: 1)за період з 19.05.2020 по 31.12.2020 в розмірі 3561,30 грн, виходячи із розрахунку: 47930,54 грн. (НГО) * 12% (відсоткова ставка орендної плати) = 5 751,66 грн за рік; (5 751,66 грн./365 (днів в році) х 226 (днів користування) 3561,30 грн.; 2)за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 в розмірі 5751.,66 грн., виходячи із розрахунку: 47 930,54 грн. (НГО) *12% (відсоткова ставка орендної плати); 3)за період з 01.01.2022 по 31.12.2022 в розмірі 6326,83 грн., виходячи із розрахунку: 52 723,59 грн. (НГО) *12% (відсоткова ставка орендної плати); 4)за період з 01.01.2023 по 31.12.2023 в розмірі 6329,45 гри., виходячи із розрахунку: 52745,43 грн. (НГО) *12% (відсоткова ставка орендної плати); 5)за період з 01.01.2024 по 31.12.2024 в розмірі 6652,25 грн., виходячи із розрахунку: 55435,45 грн. (НГО) *12% (відсоткова ставка орендної плати); 6)за період з 01.01.2025 по 18.07.2025 в розмірі 9658,87 грн, виходячи із розрахунку: 146895,32 грн. (НГО) * 12% (відсоткова ставка орендної плати) = 17 627,44 грн за рік; (17 627,44 грн./365(днів в році) х 200 (днів користування 9658,87 грн. Отже, позивач вважає, що безпідставно збережені кошти у вигляді несплаченої орендної плати за користування земельною ділянкою у розмірі 38 280,36 грн. підлягають відшкодуванню відповідачем у повному обсязі. Посилаючись на ст. ст. 79, 79-1, 122, 124, 125, 205 ЗК України, ст. ст. 181, 1212 ЦК України, ст. 14, 288, 289 Податкового кодексу України, ст.ст. 3, 21 Закону України "Про оренду землі", ст. 13 Закону України "Про оцінку земель" позивач у позовній заяві просив стягнути з [PERSON] на користь Ради безпідставно збережені кошти у розмірі 38 280,36 грн та витрати на відшкодування судового збору у розмірі 3028 грн. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. 13.11.2025 [PERSON] подала відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити в задоволенні позовних вимог Ради, посилаючись на те, що вона заперечує проти позовних вимог в повному обсязі з наступних підстав. 1. Позивачем пропущено строк позовної давності, про що заявлено клопотання про застосування судом строку позовної давності, оскільки позовні вимоги щодо стягнення безпідставно збережених коштів пред`явлено за період з 19.05.2020. 2. Вона подала адміністративний позов до Київського окружного адміністративного суду про визнання незаконним та скасування Рішення Ради №2284-40-08, прийнятого 08.09.2023 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Ржищівської міської територіальної громади Обухівського району Київської області». Нарахування коштів, стягнення яких вимагає Позивач за період 2023-2025 рр. відбулося на підставі нормативно-грошової оцінки землі, прийнятої Рішенням Ради № 2284-40-08 від 08.09.2023 року «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Ржищівської міської територіальної громади Обухівського району Київської області», яке вона оскаржила, як незаконне в Адміністративному суді. Вважає, що у разі задоволення судом цього позову, розрахунки, зроблені на підставі нормативно-грошової оцінки землі, затвердженої Рішенням Ради №2284-40-08, визнаним судом незаконним, будуть недійсними. Вказувала, що повний, справедливий і об`єктивний розгляд справи №374/392/25 в Ржищівському міському суді Київської області неможливий до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №320/55060/25. 3. Нарахування проведене позивачем на підставі нормативно-грошової оцінки. При цьому, в матеріалах справи відсутні докази, що саме ця нормативна грошова оцінка була дійсна в період 2020-2023 рр. та 2023-2025 рр. Отже вищевказані розрахунки є необґрунтованими і не можуть бути перевірені за наявними матеріалами справи. 4. З 19.09.2000 вона орендує у Ради земельну ділянку під встановлення та обслуговування торгівельного павільйону У зв`язку з пандемією Covid-19 та рішенням КМУ від 06.04.2020 про заборону на пересування громадським транспортом та заборону роботи установ та закладів, працювати стало неможливо, і у серпні 2020 року була змушена припинити підприємницьку діяльність. 27.11.2020 вона зверталась до Ради із клопотанням про звільнення від сплати за оренду землі на час дії карантину. Моє клопотання розглянуто не було, і відповіді Рада не надала. Після цього вона надіслала ще ряд клопотань до Ради з проханням розглянути клопотання від 27.11.2020, також подавала численні клопотання про зниження орендної плати за землю. у зв`язку з важкою економічною ситуацією. 12.03.2021 Рада надала мені відповідь, що Рішенням Ради зазначене клопотання було відхилено. На числені звернення [PERSON] до Ради, які вона продовжує надсилати навіть під час судового розгляду, на її думку, свідчать про її добросовісність, про бажання укласти договір оренди на прийнятних умовах, адже договір передбачає добровільну домовленість сторін, кожна з яких може подавати свої пропозиції з урахуванням ситуації, що склалася в Україні. Тому звертала увагу суду, що ні на одне звернення позивач не надав конкретної обґрунтованої відповіді згідно вимог чинного законодавства. Тому вважає клопотання до Ради за період 2020-2025 роки про розгляд питання щодо зменшення до 3% орендної плати за земельну ділянку за адресою [ADDRESS] на час дії військового стану, подані мною з метою укладення договору оренди на прийнятних умовах, нерозглянутими. Як і підтверджується позивачем, всі її звернення Радою були відхилені без обґрунтування та пояснень. Вважаю, що такі відповіді були надані з метою уникнути розгляду звернень по суті. З 2020 року Рада пропонує підписати договір оренди земельної ділянки за адресою [ADDRESS] по орендній платі, яка є надмірною і не відповідає економічній ситуації, яка склалася в країні у зв`язку з військовим станом. Вона постійно звертається до Ради з клопотаннями про зменшення орендної плати, оскільки також хоче укласти договір оренди землі, тобто сторони у справі знаходяться на стадії перемовин щодо умов укладення договору оренди земельної ділянки, і позивачем подано цей позов передчасно. При цьому Рада ухиляється від надання конкретної обґрунтованої відповіді на подані клопотання, при цьому звинувачує її в «злісному ухиленні» від підписання договору оренди. В повноваженнях Ради є можливість зменшити орендну плату за клопотанням орендаря. Наприклад, Рішення Ради №3464-69-08 від 04.11.2025 «Про внесення змін до договору оренди землі №05-01/38 від 02.04.2024 укладеного з ТОВ «ЕКО ГРІН ЕНЕРДЖИ», у якому Радою за клопотанням орендаря було встановлено процентну ставку 3,6820235 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. З 2020 року вона знаходиться в скрутному матеріальному становищі. Під час пандемії Covid-19 вона була змушена припинити підприємницьку діяльність. На даний час вона не має жодного доходу. За період 2024 рік та І-IІІ квартал 2025 року у неї не було ніяких доходів. До того ж, має обов`язок утримувати неповнолітню дитину 2008 р.н. На даний час вона з дитиною живе в борг, позичаючи гроші у родичів та у знайомих. Вона пропонувала свій торгівельний павільйон в оренду місцевим підприємцям за вартість оренди землі (14 700 грн на рік), але навіть за таку суму оренди ніхто не погодився, оскільки павільйон знаходиться далеко від центру міста, а орендна плата, яку пропонує міська рада, перевищує вартість, за якою люди згодні отримати павільйон разом із земельною ділянкою в оренду. 13.11.2025 [PERSON] заявила письмове клопотання про застосування строку позовної давності до позовних вимог, вказуючи, що позивачем він пропущений за період з 19.05.2020 по 2025 рік, а посилання позивача на сам факт дії воєнного стану не є достатнім для поновлення пропущених процесуальних строків, посилаючись на позицію ВП ВС від 10.11.2022 у справі № 990/115/22, просила відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку з пропуском позивачем строків позовної давності. 25.11.2025 представник позивача подала відповідь на відзив, де вказала, що позивачем не пропущено строки позовної давності оскільки, на думку позивача, правопорушення, яке є підставою позову, має триваючий характер, а саме: відповідач безперервно, починаючи з 19.05.2020 користується земельною ділянкою комунальної власності Ржищівської міської територіальної громади, ухиляється від підписання договору оренди землі, не сплачує орендну плату за користування земельною ділянкою, утримує у себе кошти у вигляду несплаченої орендної плати. Також позивачем висловлено доводи проти клопотань відповідача про зупинення провадження у справі, у зв`язку з оскарженням рішення Ради про затвердження нормативної грошової оцінки. Щодо добросовісності відповідача на перемовини та про те, що вони перебувають на стадії перемовин, то позивач не погоджується з даним твердженням, оскільки факт численних звернень не спростовує того, що з 19.05.2020 відповідач ухиляється від підписання договору оренди землі та від сплати орендної плати за землю. Крім того, на думку позивача, відповідач свідомо ухиляється від укладення договору оренди земельної ділянки та від отримання листів, надісланих з метою досудового врегулювання спору. Клопотання про зменшення ставки орендної плати до 3% були відхилені Радою, оскільки відповідач є недобросовісним землекористувачем, необгрунтовані вимоги про значне зменшення ставки з 12% до 3% не можуть розцінюватись як "переговори" коли особа ухиляється від виконання свого обов`язку зі сплати за користування комунальною власністю. Враховуючи викладене, позивач вважає, що заперечення відповідача не спростовують факт безпідставного збереження нею коштів за рахунок територіальної громади протягом періоду з 19.05.2020 по 18.07.2025, тому просили задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. 26.11.2025 [PERSON] подала заперечення на відповідь на відзив, у якому наполягала на застосування строку позовної давності, вказуючи, що це не триваюче правопорушення, а позивачем нараховано заборгованість за орендну плату за землю за окремі періоди. Також вказувала на необхідність зупинення провадження у справі до вирішення справи № 320/55060/25 КОАС, оскільки у цій справі відкрито провадження, а у разі задоволення позову, а саме: визнання рішення Ради №2284-40-08 від 08.09.2023 незаконним, нормативна грошова оцінка, на підставі якої їй висунуті боргові зобов`язання, стане недійсною, а нараховані суми безпідставними. У своїх діях вона прагнула досягнути справедливості, а затягування підписання договору оренди земельної ділянки відбулося з вини Ради, яка на думку, відповідача ухиляється від надання їй відповіді по суті на її численні звернення. Повторно просила застосувати строк позовної давності та відмовити у задоволенні позову, задовольнити її заяву про зупинення провадження у справі, не приймати до розгляду відповідь на відзив позивача. Представник позивача у судовому засідання позовні вимоги підтримувала та просила їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Відповідачка [PERSON] брала участь у підготовчому засіданні 26.11.2025, у судовому засіданні 08.12.2025 надавала вичерпні пояснення по суті справи, заявляла ряд клопотань та підтримувала доводи, наведені у відзиві на позовну заяву. Так, під час підготовчого засідання були розглянуті клопотання відповідача про зупинення провадження від 13.11.2025, про витребування доказів від 13.11.2025, вирішені ухвалами суду (а.с. 166-167, 168-169). У судовому засіданні 08.12.2025 за участі [PERSON] , було розглянуто її повторне клопотання від 08.12.2025 про зупинення провадження у справі, про що постановлено ухвалу суду (а.с.187-188). У судове засідання, призначене на 15.12.2025 відповідачка не з`явилась, подавши повторне клопотання про зупинення провадження у справі, а також клопотання про передачу справи до іншого суду для розгляду за підсудністю. Розгляд клопотання просила проводити без її участі. У судовому засіданні 15.12.2025, суд, заслухавши думку представника позивача щодо можливості продовження розгляду справи без участі відповідача, в порядку ч. 1, 3 ст. 223 ЦПК України, розглянув заявлені письмові клопотання [PERSON] без її присутності у судовому засіданні, за результатами розгляду яких судом постановлено ухвали, що виготовлені окремими документами (а.с. 208-209, 210-211). Також суд за наслідками судового розгляду справи у порядку, передбаченому ст. 244 ЦПК України перейшов до стадії ухвалення судового рішення у справі, відклавши ухвалення та проголошення судового рішення на строк 7 днів - до 22.12.2025, оголосивши дату та час його проголошення. Судом встановлено наступні обставини. Відповідно до Витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно щодо об`єкта нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкта№3199150132113) на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 80727315 від 08.09.2025 за Радою зареєстровано право власності на земельну ділянку з кадастровим номером №3211300000:69:016:0002 площею 0,0126 та; цільове призначення: для будівництва та обслуговування будівель торгівлі по [ADDRESS] (а.с.11). Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №434378216 від 07.07.2025, 18.02.2009 на підставі свідоцтва про право власності б/н від 07.06.2004 за [PERSON] зареєстровано право власності на нежитлову будівлю, торгівельний павільйон загальною площею 27,6 кв. м., що розташований на земельній ділянці комунальної власності Ржищівської міської територіальної громади, кадастровий номер№3211300000:69:016:0002 по [ADDRESS] , реєстраційний номер майна: 6113118 (а.с.12). 21.02.2020 ФОП [PERSON] подала до Ради заяву, в якій просила передати їй в оренду земельну ділянку, кадастровий номер№3211300000:69:016:0002, площею 0,0125 га, цільове призначення - для будівництва та обслуговування торгівельного павільйону на новий строк терміном на 20 років. У заяві також зазначено, що земельна ділянка раніше перебувала у неї в оренді, борги по орендній платі відсутні. На земельній ділянці розміщений об`єкт нерухомого майна, що перебуває у власності заявниці (а.с.13). Згідно з рішенням Ради №2655-85-07 «Про передачу ФОП [PERSON] в оренду земельної ділянки для будівництва та обслуговування будівель торгівлі [ADDRESS] »земельну ділянку передано в оренду [PERSON] терміном на 20 років, орендну плату встановлено в розмірі 12% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки на рік (а.с.16 зворот). На підставі прийнятого рішення, Радою розроблено проект договору оренди землі з додатками (а.с.14-16, 17-24). Згідно з випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань №419288602876 від 15.01.2025 [PERSON] припинила підприємницьку діяльність (а.с.25). Рішенням Ради № 3127-57-08 від 24.01.2025 внесено зміни до рішення щодо передачі в оренду земельної ділянки, а саме: в заголовку та по тексту рішення, «ФОП [PERSON] » змінено, на « [PERSON] » (а.с.27 зворот). Згідно листів та рішень Ради (а.с.27, 29, 30, 31, 35, 35 зворот, 45, 46-49) встановлено, що Радою були розглянуті заяви [PERSON] та додані до них документи, за результатом розгляду були прийняті відповідні рішення, копії яких надсилались на адресу місця реєстрації та адресу місця фактичного проживання [PERSON] 18.07.2025 комісією виконавчого комітету Ради було визначено розмір збитків власникам землі та землекористувачам на території Ржищівської міської територіальної громади, про що складено акт (а.с.36-37), та вказаний вище акт затверджено рішенням виконавчого комітету Ради № 222 від 21.08.2025 (а.с.37 зворот-38). Розмір збитків, нанесених при використанні [PERSON] земельної ділянки, площею 0,0126 га, кадастровий номер №3211300000:69:016:0002, цільове призначення - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі по [ADDRESS] , за період з 19.05.2020 по 18.07.2025 складає 38 280 грн 36 коп. Згідно акту про встановлення фактичного проживання від 25.08.2025 вказано, що [PERSON] фактично проживає в [ADDRESS] (а.с.38 зворот). Згідно з витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.09.2020, нормативна грошова оцінка земельної ділянки, площею 0,0126 га, кадастровий номер №3211300000:69:016:0002, цільове призначення - для будівництва та обслуговування будівель по [ADDRESS] , складає 47 930,54 грн (а.с.39). Згідно з проектом договору оренди землі №05-01-29/35 від 09.11.2023 встановлено, що Радою розроблено проект договору оренди земельної ділянки площею 0,0126 га, кадастровий номер№3211300000:69:016:0002, цільове призначення - для будівництва та обслуговування будівель по [ADDRESS] , терміном на 20 років, орендна плата складає 10 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки в рік (а.с.40-44). Згідно зі свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 07.06.2004 (а.с.93-93 зворот) [PERSON] є власником нежитлової будівлі, торгівельного павільйону по [ADDRESS] . Згідно з договором оренди земельної ділянки від 12.09.2000 (а.с.94) [PERSON] та Рада уклали договір оренди земельної ділянки, розташованої в [ADDRESS] . Рішенням Ради № 2284-40-08 від 08.09.2023 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Ржищівської міської територіальної громади Обухівського району Київської області" затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель (а.с.178). Рішенням Ради № 2017-06-38 від 28.12.2012 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Ржищів Київської області та введення в дію нормативної грошової оцінки земель міста Ржищів Київської області" затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель (а.с.179). Норми права, застосовані судом. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із статтею 13 Конституції України земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до положень статті 80 Земельного кодексу України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування. За змістом статей 122, 123, 124 ЗК України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. Відповідно до статті 377 ЦК України, у редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Особа, до якої перейшло право власності на будівлі (споруди), набуває право користування земельною ділянкою на тих же умовах і в тому ж обсязі, що й попередній власник будівлі (споруди) (частина третя статті 415 ЦК України). Згідно зі статтею 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Відповідно до ч. 2 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Згідно з пунктом в) ч. 1 ст. 96 ЗК України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. Плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України). Земельний податок - це обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів; орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункти 14.1.72, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 ПК України). Податковим кодексом України визначено, що орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є обов`язковим платежем, а його розмір визначається на підставі законодавчих актів, тобто є регульованою ціною (підпункти 14.1.125, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14, пункт 288.5 статті 288 ПК України). У пункті 289.1 статті 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який у будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України (пункт 7.12. постанови ВП ВС від 09.11.2021 у справі №905/1680/20). Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років (стаття 18 Закону України «Про оцінку землі»). За результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (стаття 20 Закону України «Про оцінку землі»). Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки; для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, - у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області; не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки (пп 288.5.1, 288.5.2 пункту 288.5 статті 288 ПК України). Судом встановлено, що відповідач [PERSON] не була власником та постійним землекористувачами земельної ділянки, а тому не була суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, при цьому єдина можлива форма здійснення плати за землю для нього як землекористувача є орендна плата (підпункт 14.1.72 пункту 14.1 статті 14 ПК України). До подібних висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.01.2024 у справі №712/7879/22. Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про оцінку земель» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки - це роздруковані за допомогою програмного забезпечення актуальні дані про земельну ділянку, які містяться у Державному земельному кадастрі та технічній документації з нормативної грошової оцінки земель станом на певну дату. Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період. Подібний правовий висновок викладений у пункту 7.19 постанови Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 905/1680/20, а також постанові Верховного Суду від 09 лютого 2022 року у справі № 910/8770/19, на яку, зокрема, посилається заявник як на підставу касаційного оскарження. Витяги про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формуються за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі актуальних відомостей про земельні ділянки, внесених до Державного земельного кадастру, а формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється автоматично в режимі «реального часу», тобто на час звернення заявників, у зв`язку з чим програмним забезпеченням і чинним законодавством не передбачено формування вказаних витягів на певну дату, яка вже минула. Зазначений правовий висновок викладено у постановах Касаційного цивільного суду Верховного Суду Постанова від 10.01.2024 у справі № № 712/7879/22, провадження № 61-13248св23, постановах Верховного Суду від 29 травня 2020 рокуу справі № 922/2843/19, від 02 червня 2020 року у справі №922/2845/19, від 07 липня 2020 рокуу справі №922/3208/19, від 07 вересня 2020 року у справі№ 922/3671/19, від 28 вересня 2020 року у справі № 922/4073/19, від 02 червня 2021 року у справі №904/2269/19, від 09 грудня 2021 року у справі № 922/4264/20. Належними доказами на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки можуть бути: технічна документація на спірну земельну ділянку, виготовлена компетентним органом для оформлення договору оренди, довідка з Державного земельного кадастру, витяг з Державного земельного кадастру, а також висновок судової експертизи про встановлення нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, які містять інформацію щодо предмета спору (постанова Верховного Суду від 01 березня 2023 року справі № 751/1543/19). Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Отже, кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України. Зазначені правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц та від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17. Оцінка суду аргументів сторін, доказів. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази,що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. З матеріалів справи встановлено, що у відповідачки перед позивачем існує кондикційне зобов`язання (ст. 1212 ЦК України). Між Радою та [PERSON] договір оренди земельної ділянки кадастровий номер №3211300000:69:016:0002, площею 0,0125 га, не укладено, а отже відповідач користується цією земельною ділянкою без достатніх правових підстав. У зв`язку з користуванням [PERSON] земельною ділянкою, розташованою по [ADDRESS] , кадастровий номер№3211300000:69:016:0002, площею 0,0125 га, без правовстановлюючих документів, Виконавчим комітетом Ради здійснено розрахунок розміру несплаченої орендної плати, з урахуванням коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що становить 38 280,36 грн. за період користування з 19.05.2020 по 18.07.2025, у тому числі: - за період з 19.05.2020 по 31.12.2020 в розмірі 3561,30 грн, виходячи із розрахунку: 47930,54 грн. (НГО) * 12% (відсоткова ставка орендної плати) = 5 751,66 грн за рік; (5 751,66 грн./365 (днів в році) х 226 (днів користування) 3561,30 грн.; - за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 в розмірі 5751.,66 грн., виходячи із розрахунку: 47 930,54 грн. (НГО) *12% (відсоткова ставка орендної плати); - за період з 01.01.2022 по 31.12.2022 в розмірі 6326,83 грн., виходячи із розрахунку: 52 723,59 грн. (НГО) *12% (відсоткова ставка орендної плати); - за період з 01.01.2023 по 31.12.2023 в розмірі 6329,45 гри., виходячи із розрахунку: 52745,43 грн. (НГО) *12% (відсоткова ставка орендної плати); - за період з 01.01.2024 по 31.12.2024 в розмірі 6652,25 грн., виходячи із розрахунку: 55435,45 грн. (НГО) *12% (відсоткова ставка орендної плати); - за період з 01.01.2025 по 18.07.2025 в розмірі 9658,87 грн, виходячи із розрахунку: 146895,32 грн. (НГО) * 12% (відсоткова ставка орендної плати) = 17 627,44 грн за рік; (17 627,44 грн./365 (днів в році) х 200 (днів користування 9658,87 грн. Позивачем подано належні та допустимі докази на підтвердження позовних вимог та на встановлення нормативної грошової оцінки (а.с.11-24, 27,33-34, 36 зворот-38, 39-39 зворот, 43-43 зворот). Щодо застосування строків позовної давності. У своїх заявах до суду та під час судових засідань відповідачка [PERSON] неодноразово просила застосувати позовну давність та відмовити у позові. Суд відхиляє доводи відповідачки [PERSON] про застосування позовної давності, згідно такого. Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). При цьому відповідно до частин першої та п`ятої статті 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Згідно із частинами третьою, четвертою статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові. Застосування наслідків спливу строку позовної давності, як підстава для відмови у задоволенні позову повністю чи частково, можливе виключно до обґрунтованих позовних вимог, у разі якщо позивач не доведе, що пропустив строк позовної давності з поважних причин. При цьому за вимогами статті 261 ЦК України початок перебігу строку позовної давності пов`язується не лише з моментом, коли особі, яка звертається за захистом свого права або інтересу, стало відомо про порушення свого права чи про особу, яка його порушила, а також з моментом, коли така особа могла довідатись про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Відповідно до пункту 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (в редакції Закону Законом № 540-IX від 30.03.2020) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Отже строк позовної давності продовжується з 30.03.2020 року. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 657 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" з 30.06.2023 відмінена дія карантину в Україні. Отже, що стосується нарахування збитків за період з 19.05.2020 року по 30.06.2023, то строк позовної давності продовжений на період карантину в зазначених вище вимог закону. Строк позовної давності за нараховані збитки за наступні періоди, а саме: з 30.06.2023 по 18.07.2025 не минув, оскільки позовну заяву подано в межах загальної позовної давності у три роки. Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. Факт сплати судового збору позивачем підтверджується платіжною інструкцією № 543 від 09.10.2025 про сплату судового збору у розмірі 3028 грн 00 коп. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути витрати на відшкодування судового збору у розмірі 3028 грн 00 коп.

Outcome: approved