Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-21 00:00:00

Представник позивача Акціонерного товариства "Універсал Банк" (місцезнаходження: вул. Автозаводська, 54/19, м. Київ, 04082, ЄДРПОУ: 21133352) Мєшнік Костянтин Ігорович звернувся в Коломийський міськрайонний суд Івано-Франківської області із позовом до [PERSON] (зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] , РНОКПП: [NUMBER] ), в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 11.07.2024 у розмірі 21 145,61 грн та судові витрати у розмірі 3 028,00 грн. В обґрунтування позову зазначено, що Monobank - це мобільний банк в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Особливістю проєкту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. 11.07.2024 року відповідач [PERSON] встановила мобільний додаток monobank. Пройшовши реєстрацію відповідач підписала Анкету-заяву клієнта до Договору про надання банківських послуг Monobank, шляхом застосування цифрового власноручного підпису. Підписавши Анкету-заяву цифровим власноручним підписом відповідач ознайомилася та погодилася з наступним: що невід`ємною частиною Анкети-заяви є Запевнення Клієнта до Договору про надання банківських послуг Mоnоbank. П.1 Запевнення Відповідач підтвердила: отримання примірника Договору в мобільному додатку monobank; ознайомлення та згоду з умовами договору; укладення договору; зобов`язалася виконувати умови договору; що інформація, передбачена ч. 2 ст. 12 Закону «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» йому надана шляхом її розміщення у договорі та на офіційному сайті банку. П. 2 Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг Monobank, Відповідач просила встановити кредитний ліміт на суму, вказану у мобільному додатку. У разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися відсоткова ставка на 3,1 % місяць з першого дня користування кредитом. На підставі укладеного Договору та вищезазначених пунктів Відповідач отримала кредит у розмірі 10000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . Позивачем зазначається, що у відповідача станом на 29.03.2025 року прострочення зобов`язання із сплати щомісячного мінімального платежу за Договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим, на підставі положення 5.17 п. 5 Розділу II Умов, відбулось істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 29.03.2025 направив відповідачу повідомлення "пуш" про істотне порушення умов Договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте Відповідач на контакт не виходив та не вчинив жодної дії, направленої на погашення заборгованості в зв`язку з чим та відповідно до п.5.18, 5.19 кредит 28.04.2025 року став у формі «на вимогу». Загальний розмір заборгованості [PERSON] перед АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» за договором станом на 06.08.2025 року становить 21145,61 грн, в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 13636,70 грн, заборгованість за пенею 2976,54 грн, заборгованість за порушення грошового зобов`язання 4532,37 грн. Ухвалою судді Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області Третьякова І.В. від 10.10.2025 року справу за позовом Акціонерного товариства "Універсал Банк" до [PERSON] про стягнення заборгованості передано за підсудністю на розгляд до Городенківського районного суду Івано-Франківської області. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду вказаної цивільної справи визначено суддю Федів Л.М. Ухвалою від 05 листопада 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства "Універсал Банк" до [PERSON] про стягнення заборгованості. Справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився. Разом із позовною заявою подавав клопотання про розгляд справи зі відсутності позивача, зазначивши, що проти ухвалення по справі заочного рішення не заперечують. Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася, відзиву на позовну заяву суду не надала, причин неявки суду не повідомила, хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення за зареєстрованим місцем проживання судових повісток про виклик до суду. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У відповідності до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими главою 11 Заочний розгляд справи. Тому, виходячи зі змісту ч. 1 ст. 280 ЦПК України, та того, що відповідач про причини неявки не повідомила, відзиву на позовну заяву суду не надала, а позивач подав докази, які вважав достатніми для розгляду справи, суд ухвалив про проведення заочного розгляду справи за наявними у справі матеріалами. Проаналізувавши викладені в позовній заяві обґрунтування позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, врахувавши також правові норми, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов наступного висновку. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. На підставі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Основні засади цивільного законодавства визначені у ст. 3 ЦК України, зокрема, як передбачено у п. 3 ч. 1 цієї статті, свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства. Судом встановлено, 11.07.2024 [PERSON] звернулася до АТ "УНІВЕРСАЛ БАНК" з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 11.07.2024, скориставшись банківськими послугами щодо продуктів Monobank. У даній Анкеті-заяві зазначено, що ця Анкета-Заява разом із Умовами і правилами обслуговування а АТ "УНІВЕРСАЛ БАНК" при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank Universal Bank, таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/terms; тарифами, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/rates, складають Договір про надання банківських послуг. Підписуючи цю Анкету-заяву власноручним підписом або цифровим власноручним підписом на екрані власного смартфону у Мобільному додатку Monobank відповідач цієї анкети: 1. Просить відкрити поточний рахунок в АТ "УНІВЕРСАЛ БАНК" у гривні на його ім`я [NUMBER] ; 2. Просить встановити кредитний ліміт до 500 000 грн. У разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом. 3. Підтверджує, що надані ним документи є чинними (дійсними) та наведені вище їх копії відповідають оригіналу та надана ним інформація є правдивою; 4. Засвідчує генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису (далі - УЕП) з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем 035dee3d6eb3cb64200111bb6747dc9f43df89d2374098db1fccf3b32c1d60a342 що буде використовуватися ним для вчинення правочинів та платіжних операцій. 5. Погоджується з тим, що невід?ємною частиною Анкети-заяви є Запевнення Клієнта до Договору про надання банківських послуг "Monobank", з підписанням якого в Мобільному застосунку Договір набуває чинність. Довідкою АТ «Універсал Банк» про наявність рахунку від 08.08.2025 стверджується, що на ім`я [PERSON] АТ «Універсал Банк» відкрито поточний рахунок [NUMBER] у гривнях. Як слідує із довідки АТ «Універсал Банк» про розмір встановленого ліміту від 08.08.2025, розмір встановленого кредитного ліміту клієнта [PERSON] через мобільний застосунок за Договором про надання банківських послуг Monobank від 11.07.2024 за карткою [NUMBER] станом на 08.08.2025 наступний: 11.07.2024 встановлена сума кредитного ліміту 10 000,00 грн. Паспортом споживчого кредиту Чорна картка monobank передбачено Тарифи обслуговування кредитних карт Чорна картка monobank, Умови та порядок користування карткою, Порядок нарахування процентів та штрафних санкцій. Крім того, позивачем до матеріалів позовної заяви долучено таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки. Позивачем зазначається, що станом на 29.03.2025 року у відповідача прострочене зобов`язання зі сплати щомісячного мінімального платежу за договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим на підставі п.п. 5.17 п.5 Розділу ІІ Умов відбулось істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 29.03.2025 року направив відповідачу повідомлення «пуш» про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте відповідач на контакт не виходила, та не вчинила жодної дій направленої на погашення заборгованості в зв`язку з чим та відповідно до п.5.18, 5.19 кредит 28.04.2025 став у формі «на вимогу». За таких обставин суд вважає, що правовідносини, які виникли між сторонами, є зобов`язальними і регулюються нормами глав 47-49 ЦК України, а також спеціальними нормами глави 71 ЦК України. З матеріалів справи встановлено, що відповідач не виконала своїх договірних зобов`язань за договором від 11.07.2024 року та має перед позивачем заборгованість, яка становить 21145,61 грн, що складається із загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 13636,70 грн, заборгованості за пенею 2976,54 грн, заборгованості за порушення грошового зобов`язання 4532,37 грн. Такі обставини, на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у вказаний у позові спосіб. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними длядоговорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Із прийняттям Закону України «Про електронну комерцію» №675-VIII (надалі - Закон № 675-VIII) від 03.09.2015, який набрав чинності 30.09.2015, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних. У ст. 3 Закону №675-VIII визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до ч. 3 ст. 11 Закону №675-VIII електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (ч. 4 ст. 11 Закону № 675-VIII). Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (ч. 6 ст. 11 Закону № 675-VIII). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (ч.12 ст. 11 Закону № 675-VIII). Статтею 12 вказаного Закону визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Таким чином, судом встановлено, що між АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» та [PERSON] правовідносини виникли внаслідок укладеного договору про надання банківських послуг щодо продуктів monobank. Із запропонованими умовами відповідач ознайомилася та погодилася. Відповідно ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Приписами ч. 1 ст. 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Так, із наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що заборгованість відповідача станом на 06.08.2025 року становить 21145,61 грн, що складається із загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 13636,70 грн, заборгованості за пенею 2976,54 грн, заборгованості за порушення грошового зобов`язання 4532,37 грн. Вказаний розрахунок підтверджується письмовими матеріалами справи та відповідачем не спростований. Виходячи з наведеного, дослідивши усі надані сторонами докази у їх сукупності, перевіривши відповідність позовних вимог діючому законодавству України, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», оскільки протягом розгляду справи було встановлено, що між сторонами існували договірні відносини, які виникли внаслідок укладання договору від 11.07.2024. Через порушення умов Договору з боку позичальника своєчасне погашення зобовязання не відбулося, внаслідок чого виникла заборгованість за договором, яку відповідач у добровільному порядку не погасила. Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за договором про надання банківських послуг від 11.07.2024, розмір якої становить 18169,07 грн, що складається із загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 13636,70 грн та заборгованості за порушення грошового зобов`язання 4532,37 грн. Щодо вимоги про стягнення заборгованості за пенею в сумі 2976,54 грн, суд зазначає наступне. Відповідно до положень ст.ст. 549, 551 ЦК України, за якими неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. У зв`язку з оголошенням воєнного стану на території України та погіршенням економічного становища України, значна кількість позичальників не взмозі платити по кредитних зобов`язаннях. У зв`язку з цим Верховною Радою України було ухвалено Закон України № 2120-IXП «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану». Відповідно до п. 18 прикінцевих та перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року за № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, на території України введено воєнний стан із 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Згодом, неодноразово воєнний стан на території України продовжувався у встановленому законом порядку, і діє на даний час. Беручи до уваги наведене, в умовах воєнного стану позичальник (боржник) за кредитним договором не несе відповідальності за невиконання грошового зобов`язання, з нього не може бути стягнуто нараховану пеню за укладеним договором, тобто у період воєнного стану. Таким чином, суд вважає, що вимоги позивача щодо стягнення з відповідача пені - не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, є безпідставними, а тому в частині задоволення позову про стягнення заборгованості за пенею в сумі 2976,54 грн слід відмовити. Відповідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з платіжною інструкцією позивачем при поданні даної позовної заяви до суду сплачений судовий збір у сумі 3 028,00 гривень. Позивачем заявлені позовні вимоги на загальну суму 21 145,61грн, однак позов підлягає задоволенню на суму 18 169,07 грн, тобто відсоток задоволених позовних вимог становить 85,92 % (18 169,07 : 21 145,61х 100), тому сума судового збору, яка підлягає стягненню, складає 2 601,66 грн (3 028,00 х 85,92 % : 100). На підставі ст.ст. 207, 526, 530, 610, 611, 626, 628, 638, 639,1054 ЦК України,

Outcome: approved