Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-22 00:00:00

І. Зміст позовних вимог та заперечень сторін Позивач звернувся з позовом до суду про стягнення з відповідачів заборгованості за надані послуги з управління багатоквартирним будинком в розмірі 19 965,14 грн. та витрат по сплаті судового збору в сумі 3028 грн. Позов обґрунтований тим, що позивач рішенням виконавчого комітету Запорізької міської ради від 01.09.2017 №520 призначений управителем, зокрема, багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . На виконання вказаного рішення виконкому 06.09.2017 року між позивачем та заступником міського голови, який діяв від імені власників квартир багатоквартирного будинку, укладено договір №104-УБ про надання послуг з управління багатоквартирним будинком. Позивач надавав відповідачам відповідні послуги, проте відповідач їх не сплачував, у зв`язку із чим виникла заборгованість, яку позивач просить суд стягнути на його користь. Відповідачі відзиву на позов не надали. ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні рішення у справі Ухвалою суду від 21.11.2025 року відкрито спрощене провадження у справі. У судові засідання відповідачі не з`явились, будь-яких заяв з цього приводу суду не надали. Судові повідомлення надіслані судом на зареєстровану адресу відповідача повернулись із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Пунктом 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку визначено, що рекомендовані листи з позначкою Судова повістка, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою Судова повістка. Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою Судова повістка, працівник поштового зв`язку робить позначку адресат відсутній за вказаною адресою, яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду. Частиною сьомою статті 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) визначено, що у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Враховуючи наявність підстав, визначених частиною першою статті 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи. ІІІ. Фактичні обставини встановлені судом Позивач є управителем багатоквартирного будинку у якому розташована приміщення, власником якої є відповідач. Свої функції позивач здійснює на підставі договору №104-УБ про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 06.09.2017 року. Відповідачі є споживачами названих послуг позивача за адресою: [ADDRESS] . Оплату за послуги підприємства боржник не вносила, але фактично ними користувалась. За період з 01.11.2017.року по 01.11.2025 року утворилась заборгованість по оплаті послуг з управління багатоквартирним будинком у сумі 19 965,14 грн. ІV. Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи Приписами статті 18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що управління багатоквартирним будинком управителем здійснюється на підставі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, що укладається згідно з типовим договором. Частиною першою статті 530 ЦК України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Приписами ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Приписами ст. 626 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору. Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Приписами статті 610 ЦК України закріплено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Відповідно до положень статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі. Згідно із вимогами ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved