Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-22 00:00:00

24.10.2025 до Холодногірського районного суду м.Харкова звернувся представник позивача [PERSON] - адвокат Прокопенко Ю.О. з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить суд визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , а саме 60 днів з часу набрання законної сили рішенням суду. Позовна заява обґрунтована тим, що [INFO] помер дядько позивача [PERSON] . [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , але фактично тривалий час мешкав за адресою: [ADDRESS] за адресою реєстрації матері позивача [PERSON] , яка ним опікувалася, так як дядько був самотньою людиною, страждав низкою хронічних захворювань, а останні роки перед смертю страждав від наслідків інсульту - фактично не міг самостійно обслуговувати себе, пересуватись без сторонньої допомоги. Мати позивача піклувалась про свого брата, опікувалась ним та доглядала. Похованням [PERSON] також займалась мати позивача [PERSON] . Після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , відкрилась спадщина -1/3 частки житлового літ. «А-1» з надвірними будівлями, який розташований за адресою: [ADDRESS] . Право власності йому належало на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим 28.06.1980 року Другою Харківською державною нотаріальною конторою, p.№ 2-3132. Право власності на 2/3 частки житлового будинку літ. «А-1» з надвірними будівлями зареєстровано за матір?ю позивача - [PERSON] : 1/3 частка на підставі договору дарування, посвідченого 19.07.1093 року державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори, р.№ 3-3105; 1/3 частка на підставі свідоцтва про право на спадщину з законом, виданим 28.06.1980 року Другою Харківською Державною нотаріальною конторою, р.№ 2-3132. Станом на час повномасштабного вторгнення рф на територію України позивач мала трьох малолітніх дітей, яких вона на початку березня 2022 року вивозила з міста Харкова та оселилась з ними в Королівстві Бельгія, де і мешкає на теперішній час. З початком повномасштабного вторгнення рф на територію України мати позивача вивезла [PERSON] в м.Кролевець Конотопського району Сумської області, де продовжувала доглядати його до його смерті, яка настала [INFO] . Після смерті [PERSON] мати позивача - [PERSON] також приїхала в державу Бельгія, де допомагає доглядати за дітьми. Станом на теперішній час позивач є матір?ю чотирьох дітей. Влітку 2025 року мати позивача приїхала до Харкова з метою оформлення спадкових прав на майно після смерті брата - [PERSON] . Під час оформлення спадкових прав після смерті брата, в його особистих документах [PERSON] знайшла заповіт, який був складений [PERSON] та посвідчений 13 липня 2013 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір В.В., р.№ 3354. Відповідно до вказаного заповіту, [PERSON] заповів позивачу 1/3 частку в праві власності на житловий будинок з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Про існування вказаного заповіту позивачу відомо не було, ані мати позивача, ані дядько ніколи не розповідали про наявний заповіт та про наміри щодо складання заповіту. В вересні 2025 року позивач в особі представника за довіреністю - [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса ХМНО Гібадулової Л.А. для оформлення своїх спадкових прав після смерті [PERSON] , як спадкоємиця за заповітом. Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гібадулової Л.А. від 15 вересня 2025 року було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки пропущений строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України. Позивач зазначає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, а саме через незнання щодо існування заповіту, проведення активних бойових дій на території м.Харкова та Харківської області внаслідок повномасштабного вторгнення рф на територію України, які змусили позивача виїхати з м.Харкова за кордон, що призвело до неможливості своєчасно подати заяву про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] просить суд визначити їй додатковий строк терміном 60 днів для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Холодногірського районного суду м.Харкова від 27.10.2025 відкрито загальне позовне провадження, справа призначена до підготовчого судового засідання (а.с.62). В судове засідання позивач [PERSON] та її представник - адвокат Прокопенко Ю.О. не з`явились, належним чином та своєчасно повідомлені про дату, час та місце слухання справи, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі (а.с.64). Відповідач [PERSON] завчасно подала через канцелярію суду заяву про визнання позовних вимог [PERSON] у повному обсязі, не заперечувала проти їх задоволення, просила суд розглянути справу за її відсутності (а.с.54-63). Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Згідно ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження, суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У відповідності до ч.2 ст 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.ст. 4,5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що 13.07.2013 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір В.В. посвідчено заповіт [PERSON] , [INFO] , в якому зазначено, що належну йому на праві власності 1/3 частку житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] , він заповідає [PERSON] , [INFO] , реєстровий №3354 (а.с.26). [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого 08.02.2023 Кролевецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Конотопському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) (а.с.12). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно, до складу якого входить 1/3 частка житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] , (а.с.13-18). Спадкодавець [PERSON] був самотньою особою, про нього піклувалась та поховала відповідач по справі - рідна сестра [PERSON] (а.с.27-31). Спадкодавець [PERSON] на час відкриття спадщини у шлюбі не перебував, дітей на час відкриття спадщини у [PERSON] не було. Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гібадулової Л.А. від 15 вересня 2025 року [PERSON] відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , оскільки пропущений строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України (а.с.38-39). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з положеннями статей 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Правила частини третьої статті 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визначаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які повинні бути пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозиції РНБО України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб, який у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф проти України, Указами Президента України неодноразово продовжувався. У зв`язку з воєнними діями, позивач вимушена була виїхати за межі країни, мешкає в Королівстві Бельгія, не обізнана була про наявність заповіту, так як він знаходився в особистих документах померлого і був знайдений тільки в 2025 році. Згідно Постанови Верховного Суду від 26.07.2021 по справі № 405/7058/19, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Постановою Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року встановлено, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте таку необізнаність суд не повинен ототожнювати з його (спадкоємця) незнанням про його право на спадкування загалом, оскільки в такому випадку особа з незалежних від неї причин не вчиняє юридично значущих дій, які пов`язані з набуттям нею певних прав, що випливають із спадкування. Коли ж особа усвідомлює чи повинна усвідомлювати, що вона є учасником процесу спадкування, зокрема на підставі своєї спорідненості зі спадкодавцем як спадкоємець першої черги спадкування або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування, і не вчиняє активних дій, спрямованих на прийняття спадщини (засвідчення своєї згоди на вступ у всі правовідносини спадкодавця) виходячи з обставин, які не пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для своєчасного прийняття спадщини, то її необізнаність про наявність заповіту не може розглядатися як підстава для визначення їй додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, об`єктивними обставинами поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини суд визнає впровадження військового стану в країні, небезпеку збройної агресії, особливості роботи нотаріусів, нотаріальних контор під час воєнного стану та на території зони бойових дій, поблизу лінії фронту (м.Харків), виїзд позивача за межі України з метою врятування життя та здоров`я та необізнаність спадкоємця про наявність заповіту. Вказані обставини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини, тому суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Outcome: approved