Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-18 00:00:00

У листопаді 2025 року акціонерне товариство «Акцент-Банк» (далі АТ «А-Банк», Банк) звернулося до суду з позовом, в якому просило стягнути з відповідачки на її користь заборгованість за кредитним договором №б/н від 29.05.2022 у розмірі 37\~856,44 грн, яка складається з: 27\~201,67 грн заборгованості за кредитом (тілом кредиту), 10\~654,77 грн - заборгованості за процентами, а також судовий збір в сумі 2422,40 грн. В обґрунтування вимог представник позивача вказував, що 29.05.2022 [PERSON] приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. Відповідачка підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» та ініціювала встановлення кредитного ліміту на його банківський рахунок та отримання платіжної картки. [PERSON] надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40.80% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Представник позивача зазначає, що Банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов`язань в цілому або у визначеній Банком частці у разі невиконання клієнтом та / або довіреною особою клієнта зобов`язань за договором. Банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальниці кредит згідно з умовами кредитного договору. Отримавши кредитні кошти [PERSON] належним чином не виконувала взяті на себе зобов`язання за укладеним кредитним договором, а тому у неї виникла заборгованість. Станом на 06.11.2025 заборгованість відповідачки за даним кредитним договором складала суму в розмірі 37\~856,44 грн, яка складається з: 27\~201,67 грн заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 10\~654,77 грн заборгованості за процентами. Ухвалою суду від 10.11.2025 позовну заяву було залишено без руху. 19.11.2025 у зв`язку\~з усуненням\~позивачем недоліків\~позовної заяви у справі відкрито провадження та постановлено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними в справі матеріалами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачці надіслано позивачем пріоритетним листом 13.11.2025. [PERSON] за зареєстрованою адресою місця проживання судом надіслано копію ухвали про відкриття провадження, яку вона отримала 26.11.2025, що підтверджується даними рекомендованого повідомлення про вручення поштового направлення. Відповідачка у визначений судом строк відзив на позов не подала. Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та, відповідно до ст.280 ЦПК України, за згодою позивача проводить заочний розгляд справи. Дослідивши письмові докази, суд зазначає про таке. Встановлено, що [PERSON] підписала анкету-заяву б/н від 29.05.2022 про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-Банк», згідно з якою кошти отримала на картковий рахунок. В анкеті-заяві міститься власноручний (цифровий) підпис [PERSON] із зазначенням про надання нею згоди на те, що ця заява разом Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування і кредитування, розташованими в рекламному буклеті складають між нею та Банком договір про надання банківських послуг. Підтверджує, що вона ознайомилася з договором про надання банківських послуг та погодилася на його умови. Визнала, що електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Підтверджує, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися мною та/або Банком з використанням електронного підпису. Підписанням анкети-заяви відповідачка засвідчила генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем 0255f9bbe0c42b792bf09236815233e7a9f999d2fa145273ff17b3ee76126fd0bf, яка буде використовуватись для накладання удосконаленого електронного підпису у мобільному додатку ABank24 з метою засвідчення моїх дій згідно з Договору. Того ж дня [PERSON] підписала паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена», який містить інформацію про умови кредитування картки. Паспортом передбачено, що ліміт кредиту до 200 00,00 грн, строк кредитування 240 місяців, пільгова процентна ставка 0,000001 %, пільговий період до 62 днів, базова процентна ставка\~40,8% на рік). Згідно з довідкою за картами, [PERSON] відкрито рахунок № [NUMBER] та видано картку № [NUMBER] , строком дії до грудня 2028 року. З довідки за лімітами, виданої АТ «А-Банк», вбачається, що [PERSON] 29.05.2022 встановлено суму кредитного ліміту в розмірі 0,00 грн, яка 28.05.2024 була збільшена до 4000,00 грн та в подальшому неодноразово змінювалась, станом на 18.07.2024 складала 27300, 00 грн. Зі змісту виписки по особовому рахунку [PERSON] вбачається, що вона користувалася кредитними коштами та використала кошти в розмірі 50\~763,18 грн, а сплатила Банку кошти в сумі 12\~997,97 грн. Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості за договором №б/н від 29.05.2022, станом на 06.11.2025 у позичальниці існувала заборгованість в сумі 37 856,44 грн., яка складається з 27\~201,67 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом та 10\~654,77 грн загальний залишок заборгованості за процентами. Позивач зазначає, що відповідачка не надала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом та процентами, тобто не виконала зобов`язання за кредитним договором, що є порушенням законних прав та інтересів АТ «Акцент-Банк» та стало приводом для звернення до суду з вказаним позовом. Вирішуючи питання про законність та обґрунтованість позовних вимог, суд зазначає про таке. За змістом ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно з ч. 1 ст. 627 ЦК України та ст. 6 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначені умови договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 цього Кодексу встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч.1 ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За положеннями ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно з ч. 1\~ст. 633 ЦК України, публічним є договір, в якому одна сторона\~підприємець, взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом ст.634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку з чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст ст.ст.\~633,\~634 ЦК України\~можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. За положенням ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048\~цього Кодексу (ч.2 ст. 1050 ЦК України). Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості (ч. 1\~ст. 12 ЦПК України). Відповідно до вимог ч. 3 ст.\~12, ч. 1 ст.\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Встановлено, що у анкеті-заяві [PERSON] від 29.05.2022 її згода щодо встановлення процентної ставки не зазначена. Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, крім тіла кредиту просив стягнути складові його повної вартості, зокрема, заборгованість за процентами нарахованими на кредит. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором, посилався на Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку та Паспорт споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена», як невід`ємні частини спірного договору. Витягом з Умов та Правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк» розміщеного на сайті: https://a-bank.com.ua/terms/, що надані позивачем на підтвердження позовних вимог, визначені, в тому числі: пільговий період користування коштами, процентна ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів, штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування тощо. У той же час, матеріали справи не містять підтверджень, що саме цей Витяг з Умов розуміла позичальниця та ознайомилася і погодилася з ними, підписуючи анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг Банку а також те, що вказані документи на момент отримання боржником кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та, зокрема, саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви, розмірах і порядках нарахування. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та Правила банківських послуг, відсутність в анкеті-заяві домовленості сторін про сплату процентів за користування кредитними коштами, наданий Банком Витяг не може розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного з відповідачкою кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~принципу справедливості розгляду справи судом. Надані позивачем Правила надання банківських послуг Банку, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальниці, яка безпосередньо підписана останньою і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальницею запропонованих їй умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг в Банку, який міститься в матеріалах даної справи, не містить підпису позичальниці, тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між Банком та [PERSON] 29.05.2022, шляхом підписання анкети-заяви. Отже, відсутні підстави вважати, що кредитор і боржниця обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами. Вказане узгоджується з правовим висновком, наданим Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03.07.2019 року, справа №342/180/17. Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у своїй Постанові, якщо фактично отримані та використані позичальницею кошти в добровільному порядку банку не повернуті, то відповідно до ч. 2 ст.530 ЦК України\~Банк вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Посилання позивача на підписання [PERSON] паспорту споживчого кредиту не можна вважати підтвердженням того, що сторони обумовили процентну ставку за користування кредитними грошима, оскільки зі змісту даного паспорту вбачається, що зазначена в ньому інформація зберігає чинність та є актуальною лише до 02.06.2022. Більш того, зі змісту цього паспорту слідує, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому паспорті споживчого кредиту та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів тощо. У розділі 4 вказаного паспорту зазначено, що реальна річна процентна ставка обчислена на основі припущення, що процентна ставка та інші платежі за послуги кредитодавця залишатимуться незмінними та застосовуватимуться протягом строку дії договору про споживчий кредит. Отже, зазначений паспорт споживчого кредиту містить узагальнену інформацію про умови кредитування та орієнтовану загальну вартість кредиту та передує укладенню кредитного договору з позичальницею, оскільки передбачає проведення оцінки кредитодавцем кредитоспроможності споживача. Як встановлено вище, анкета-заява від 29.05.2022, підписана [PERSON] , не містить домовленості сторін про сплату процентів за користування кредитними коштами та посилання на паспорт споживчого кредиту, як складову договору. Інформація, яка надається споживачу до укладення договору про споживчий кредит (паспорт споживчого кредиту), є пропозицією до укладення кредитного договору (офертою) та не заміняє собою відповідні умови договору кредиту (постанова Верховного Суду від 23.05.2022 року у справі №393/126/20). З огляду на зазначене, відсутні правові підстави для стягнення на користь АТ «Акцент-Банк» процентів за користування кредитними коштами, оскільки в матеріалах справи відсутні дані щодо прийняття боржницею умов і тарифів кредитування, а тому з [PERSON] підлягає до стягнення лише сума отриманих та не повернутих грошових коштів. Згідно з виписки за період з 29.05.2022 06.11.2025 [PERSON] було витрачено 50\~763,18 грн, внесено 12\~997,97 грн, сума комісій 899,95 грн. При цьому, впродовж користування карткою банком нараховано та списано 11\~564,22 грн відсотків, а тому вказана сума разом з комісією підлягає вирахуванню з вищевказаних витрат за картковим рахунком. Отже, розмір заборгованості, що підлягає стягненню з відповідачки на користь банку, становить 25301,04 грн (50763,18 12997,97\~ 11564,22-\~899,95), що є різницею між фактично отриманими коштами та внесеними і неправомірно списаними коштами в межах кредитного ліміту. З огляду на вищенаведені обставини суд доходить висновку про необхідність часткового задоволення позовної заяви та стягнення на користь позивача суми фактично отриманих та неповернутих кредитних коштів в розмірі 25301,04 грн. У силу вимог ч.1\~ст.141 ЦПК України, виходячи із задоволення позовних вимог на 66,8%, з відповідачки підлягають стягненню на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1618,20 грн.

Outcome: partial