Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-17 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, просять стягнути з відповідача на користь позивачів 204539 грн. відшкодування на усунення прихованих недоліків, а також на користь кожного ж позивачів по 20000 грн. моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовують тим, що 28.09.2020 між сторонами було укладено договір купівлі-продажу 13/20 часток житлового будинку [ADDRESS] , посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Сиротяк Ю.Р., реєстровий №1391. Загальна площа житлового будинку становить 201,3 кв.м. житлова площа - 95,8 кв.м. До господарських будівель і споруд відноситься гараж, позначений у технічному паспорті літерою «Б». Частина будинковолодіння була придбана згідно з п.3 Договору купівлі-продажу будинку за ціною 3 887 125,00 грн (три мільйони вісімсот вісімдесят сім тисяч сто двадцять п?ять гривень 00 копійок), що за курсом НБУ (1 долар = 28,27грн) дорівнює еквіваленту 137500 (сто тридцять сім тисяч п?ятсот) доларів США, які повністю сплачені Позивачами (Покупцями за Договором) Відповідачу (Продавцю за договором) до підписання цього договору. Ще до укладення договору купівлі-продажу при попередніх оглядах відчужуваної частини будинку [ADDRESS] , відповідач запевнив, що будинок у придатному для проживання стані, що жодних недоліків або дефектів немає. Також, при огляді позивачі побачили рівні стіни, паркет на підлозі. Житлове приміщення виглядало пристойно та, на їх погляд, не потребувало великих матеріальних затрат та тривалого ремонту. Візуально жодних недоліків, дефектів не було видно, стіни акуратно побілені, на першому поверсі викладений ламінат, на другому поверсі паркет, тому вирішили придбати це майно. Після укладення договору купівлі-продажу позивачі, мали намір зробити косметичний ремонт та через один-два місяці вселитись. Однак виявили, що у стіну під гіпсокартоном зашита газова труба та електричний провід, що суперечило правилам техніки безпеки, тому вирішили демонтувати гіпсокартонну стіну, а також хотіли провести роботи з утеплення підлоги першого поверху будинку. Решта стін та підлоги позивачі не мали наміру демонтовувати та замінювати. Під час демонтажу підлоги та гіпсокартонної стіни виявили, що частина стіни у будинку була зруйнована під час пожежі. Як виявилось, відповідач приховав, що у 2014 році в цьому будинку була пожежа і що значна його частина була пошкоджена вогнем та залита водою при гасінні пожежі, і лише після укладення договору купівлі-продажу відповідач про пожежу сказав, що було «легке задимлення». Таким чином, гарно замаскувавши гіпсокартоном дерев?яні стіни будинку, продавець відповідач діяв недобросовісно, фактично ошукав двох людей похилого віку і при укладенні договору не повідомив про факт пожежі, про неналежний стан будинку та про серйозні пошкодження, які виникли внаслідок пожежі та її гасіння. Крім того, для продажу будинковолодіння відповідач виставив для оголошення фотографії, які жодним чином не відображають приховані дефекти й недоліки, а так як до укладення договору купівлі-продажу позивачі не були власниками, то не могли виявити жодні недоліки чи дефекти, оскільки такі можна виявити лише шляхом демонтажу гіпсокартону на стінах, підлоги та стелі. В подальшому позивачі змушені були демонтувати усі гіпсокартонні стіни у будинку, частину стелі (приблизно 15 кв.м) між першим та другим поверхами та усю підлогу, а також провести обстеження, оцінку технічного стану будинку. Згідно з Технічним звітом про проведення обстеження для визначення технічного стану конструкцій частини житлової будівлі по [ADDRESS] , виготовленого ФОП [PERSON] встановлено дефекти та пошкодження: підлоги, що проявилось в ураженні дошок гнилизною і жучком, прогини, просідання, руйнування підлоги; дерев`яні підвалини: повна деструкція деревини, ураження гнилизною; н?ижній брус перегородки по осі: деструкція деревини, ураження гнилизною; стіна по осі: утеплення з середини мінеральною ватою, загнивання, поширення домових грибів; місцеве повне ураження гнилизною деревного брусу. Дефекти та пошкодження виявлені при відкритті конструкцій спричинені пожежею: стіни: обвуглення брусів; горищне перекриття: обвуглення дерев`яних елементів конструкції перекриття; нижній брус перегородки: обвуглення поверхні; Дефекти та пошкодження виявлені без відкриття конструкцій: склопакети в прорізі мансардного поверху: тріщини в склі; стійки балкону: деструкція деревини; залізобетонна плита над підвальним приміщенням: дефекти бетонування у вигляді раковин ??Сходи в підвал: ураження гнилизною сходів. Згідно з висновками технічного звіту про проведення обстеження для визначення технічного стану будівлі, виконаного експертом зазначено: ???Несучі конструкції частин житлової будівлі по [ADDRESS] знаходиться в непридатному технічному стані (категорія технічного стану - 3); ???При обстеженні виявлено дефекти та пошкодження, які призводять до погіршення умов експлуатації будівлі та впливають на несучу здатність та експлуатаційну придатність конструктивних елементів будівлі. Непридатний технічний стан (категорія технічного стану - 3) зумовлений руйнуванням дерев?яних підвалин будівлі та стінових брусів, інші конструктивні елементи знаходяться в задовільному та нормальному технічному стані. ???Виявлені пошкодження стін зумовлені невідповідністю конструкції стін щодо технології виконання огороджуючих конструкцій. Тинькування стіни зовні матеріалом з вищою щільністю та утеплення її матеріалом низької щільності зсередини привело до утворення «точки роси». Внаслідок чого деревина піддалася тривалому зволоженню що сприяло розвитку грибів та деструкції деревини (механічному руйнуванню). Також експертом надано рекомендації, виконання яких є необхідним для забезпечення надійної та безпечної експлуатації будівлі. Орієнтовна вартість робіт та будівельних матеріалів, витрачених на проведення ремонту, придбаної позивачами 13/20 часток будинку становить 204539 грн., однак для встановлення дійсної вартості відновлювального ремонту після відкриття провадження у справі позивачами буде поданий висновок судового експерта. При цьому, як тільки позивачами було виявлено недоліки та дефекти, вони одразу ж в телефонному режимі повідомили відповідача про виявлені приховані недоліки та дефекти проданої їм частини будинковолодіння та повідомили про необхідність відшкодувати витрат на усунення прихованих ним недоліків та дефектів будинку. Спочатку відповідач погодився зустрітись та обговорити питання відшкодування витрат, проте на зустріч не прийшов та в телефонному режимі заявив, що не має наміру зустрічатись та відшкодовувати вартість і що позивачі можуть звернутися в судовому порядку за захистом свого права. З урахуванням наведеного, на підставі ст.626, 638, 639, 655, 674, 675, 678, 680, 1209-1210 ЦК України просять стягнути з відповідача відшкодування на усунення прихованих недоліків в судовому порядку. Крім цього, з вини відповідача [PERSON] порушився звичний ритм життяпозивачів, оскільки останні змушені були витрачати час, призначений для їхнього повноцінного відпочинку на постійні зустрічі з будівельниками, конструкторами, спеціалістами, експертами для вирішення питання про припинення ремонтно-будівельних робіт, фіксацію пошкоджень, недоліків, дефектів, підготовку документів, заяв, для збирання численних довідок, відомостей, очікування висновків та відповідей, дачі пояснень стосовно неправомірних дій відповідача щодо приховування недоліків. Після виявлення дефектів позивачі живуть у постійному нервовому напруженні. Крім того, через звернення до суду з позовною заявою та фіксацією і збиранням доказів, позивачі змушені були зупинити усі ремонтні роботи, що порушує їхні плани щодо вселення у будинок на майбутнє, позбавило можливості вчасно завершити ремонт та жити в нормальних житлових умовах. Позивачі змушені докладати додаткових зусиль для організації свого життя, а позивач [PERSON] , яка за фахом є професійна журналістка та письменниця, членкиня Спілки письменників України, з моменту придбання будинку не може працювати (до того писала роман), оскільки увесь час в неї відбирають думки про продовження ремонту та його закінчення. Наведене завдає позивачам моральних страждань, які кожен оцінює у 20000 грн. та просять на підставі ст.16, 23 ЦК України також стягнути з відповідача. Разом з позовною заявою [PERSON] та [PERSON] подали заяву про забезпечення позову. Ухвалою від 05.08.2021 постановлено заяву [PERSON] , [PERSON] про забезпечення позову задовольнити частково; накласти, в межах ціни позову 244539 грн., арешт на 1/7 частку квартири [ADDRESS] , яка належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON] . Ухвалою від 06.09.2021 постановлено прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовною заявою [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди; розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження; призначити підготовче засідання 04.10.2021, яке неодноразово відкладалося за клопотанням представників сторін, востаннє на 03.05.2023. Крім цього, 26.10.2021 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому останній зазначає, що позовні вимоги вважає безпідставними, а обставини, на які позивачі покликаються як на підставу своїх вимог надуманими, а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні. Вказує, що укладенню між сторонами договору купівлі-продажу 13/20 часток зазначеного вище будинку передували тривалі перемовини щодо умов продажу, які включали в себе також неодноразові огляди вказаного майна позивачами та запрошеними ними особами, які за поясненнями позивачів були дизайнером, інженером-будівельником, архітектором. Крім того, свідками вказаних перемовин, в т.ч. тих, що відбувались під час оглядів позивачами належної відповідачу частини будинку, крім дружини та доньки останнього, які там проживали, були також особи, які допомагали відповідачу в пошуках покупців, а також і представник позивачів, який допомагав їм в пошуках житла, яке вони хотіли придбати. Під час таких оглядів позивачі були повідомлені про всі відомі відповідачу відомості про відчужувану частину будинку, в т.ч. про факт пожежі, яка відбулась в 2014 році, про ремонтно-оздоблювальні роботи, які були проведені у будинку, надано для ознайомлення технічну документацію на будинок, технічний паспорт, в якому містяться відомості про час побудови будинку - 1925 р., матеріали, з яких такий побудований - дерев?яні стіни на перекриття, ступінь його зносу - в середньому 52%, тощо. При цьому, позивачі та запрошені ними вищевказані особи не мали жодних перешкод щодо детального огляду будинку і такий огляд ним було здійснено неодноразово, не менше 10 разів і такий огляд міг тривати декілька годин. Таким чином, позивачі були повністю проінформовані відповідачем про усі відомі йому характеристики майна, мали і скористались можливістю його детального огляду і не були позбавлені можливості у разі бажання провести додатковий огляд чи дослідження будинку. Враховуючи наведене, вважає цілком безпідставними покликання позивачів на те, що відповідачем начебто були приховані недоліки відчужуваного майна, що начебто призвело до заподіяння їм матеріальної і моральної шкоди. При цьому після пожежі відповідачем були проведені необхідні ремонтно-відновлювальні роботи і його сім?я надалі проживала в цьому будинку. Разом з тим, видимі сліди пожежі залишались і надалі. Зокрема, слід пожежі було більш ніж достатньо видно на перилах сходів, що з?єднують перший та другий поверх, а також на внутрішній частині одвірок вхідних дверей в належну відповідачу частину будинку. Влітку 2020 року відповідач вирішив продати належну йому частину вищевказаного будинку і з цією метою розмістив відповідні оголошення на відповідних майданчиках в мережі Internet. До вказаного оголошення були долучені фотографії, в т.ч. ті, на яких видно сліди від минулої пожежі. Крім того, в пошуках покупців відповідачу також допомагали інші особи, зокрема, [PERSON] і [PERSON] . Вартість вказаного майна, заявлена відповідачем в оголошеннях становила 150 000 доларів США. Після неодноразових переговорів та оглядів позивачі зателефонували і сказали, що вони готові придбати належну відповідачу частину будинку за 140 000 доларів США. Таку суму вони обґрунтовували тим, що в будинку була пожежа і їм треба буде провести відповідні роботи. Під час зустрічі сторони також домовились про те, що сума купівлі-продажу буде зменшена ще 2500 доларів, які позивачі мали використати для оплати необхідних платежів і зборів та послуг нотаріуса. Тоді ж позивачі надали завдаток в розмірі 5000 доларів США, а згодом повідомили, що на 20.09.2020 вони домовились з нотаріусом щодо нотаріального оформлення між ними договору купівлі-продажу та цього дня договір було підписано. З того часу аж до літа 2021 року позивачі не звертались з заявами про наявність якихось недоліків проданої частини будинку, а лише в середині літа 2021 року, тобто майже через рік з дня укладення договору купівлі-продажу, відповідача було викликано до Личаківського ВП ГУНП у Львівській області для надання пояснень з приводу заяви [PERSON] , яка звинуватила його в шахрайських діях. Своєю чергою, відповідач надав поліцейським пояснення по суті справи, в яких зазначив, що позивачі неодноразово оглядали будинок, ним була надана уся відома йому інформація про нього, а відтак будь-яких порушень її прав відповідачем допущено не було. Після того, як відомо відповідачу, розгляд заяви [PERSON] було припинено. Після того, наприкінці вересня 2021 року відповідачу стало відомо, що позивачі звернулись до суду з цим позовом. Оскільки відповідачем було виконано свої обов?язки в частині надання позивачам усієї відомої йому інформації про майно, що відчужується, вважає доводи позивачів про те, що він перешкоджав їм «ретельніше оглянути будинок» і приховав від них інформацію про його стан та пожежу безпідставними, а права позивачів при укладенні договору купівлі-продажу 13/20 часток будинку не були порушені, останні, отримавши від відповідача усю відому йому інформацію про стан будинку та детально оглянувши будинок в т.ч. за допомогою відповідних спеціалістів, усвідомлено прийняли рішення про його купівлю. За таких обставин, на думку відповідача, відсутні підстави вважати, що ним було здійснено продаж частини будинку з приховуванням недоліків цього майна, а відтак - відсутні підстави для застосування до спірних правовідносин приписів ст. 678 ЦК України з покладенням на відповідача обов?язків відшкодування шкоди, яка ним заподіяна не була. Також звертає увагу суду на те, що відповідач не є виготовлювачем товару чи виконавцем робіт (послуг), а відтак приписи ст.1209, 1210 ЦК України, як і Закону України «Про захист прав споживачів» не поширюються на спірні правовідносини. Ухвалою підготовчого засідання від 14.06.2022 задоволено клопотання позивачів про витребування доказів та постановлено зобов`язати приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Сиротяка Юрія Романовича подати до суду протягом 15 днів з моменту отримання копії ухвали належним чином завірені копії документів, які були підставою для укладення Договору купівлі-продажу 13/20 часток житлового будинку від 28.09.2020, за реєстровим №1391 і які вимагались нотаріусом для вчинення нотаріальної дії, на виконання якої 26.06.2022 від приватного нотаріуса надійшли відповідні документи. Крім цього, 19.07.2022 від позивачів надійшла уточнена позовна заява, у якій останні збільшили позовні вимоги та просять стягнути з відповідача на користь позивачів підтверджене висновком експерта від 08.06.2022 №3-22 відшкодування на усунення прихованих недоліків в розмірі 316815 грн. 40 коп., а також на користь кожного ж позивачів по 20000 грн. моральної шкоди. Ухвалою підготовчого засідання від 03.05.2023 постановлено закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 05.06.2023, яке за клопотанням сторін, зокрема з метою мирного врегулювання спору неодноразово відкладалося, востаннє на 18.12.2025. В судовому засіданні позивач [PERSON] та представники позивачів позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві. Зазначили, що після укладення договору купівлі-продажу будинку мали намір провести у ньому косметичний ремонт, оскільки будинок на перший погляд виглядав охайно, однак під час демонтажу гіпсокартону виявили критичний стан будинку, який був пов`язаний з пожежею, про факт якої позивачі дізналися вже після купівлі будинку. Перед укладенням договору позивачі намагалися детально оглянути будинок, однак у відповідача не вистачало часу. Оскільки на приведення будинку до належного житлового стану необхідні додаткові витрати, розмір яких підтверджується висновком експерта, відповідач на звернення не відреагував, просять такі стягнути з відповідача в судовому порядку, а також стягнути з останнього на користь позивачів завдану їм моральну шкоду. Відповідач та його представник в судовому засіданні 04.10.2023 проти позову заперечили з підстав, викладених у відзиві. Відповідач зазначив, що факт пожежі він не приховував, позивачі будинок оглядали не одноразово та з участю своїх архітекторів. Одразу після пожежі у 2014 році на першому поверсі будинку проживати було не можливо, а через два місяці він зробив ремонт будинку, після чого він з сім`єю повернувся проживати у будинок. Чи після ремонту будинок був придатний для проживання йому не відомо, оскільки договору з будівельною компанією він не укладав, а ремонт проводив з залученням підсобних майстрів. В останнє судове засідання відповідач та його представник повторно не з`явилися, останній подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому засіданні. Відповідно до п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. Відповідно до ч.2 ст.210 ЦПК України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті. З урахуванням наведеного, оскільки неявка відповідача та його представника в судове засідання є не першою, відкладення розгляду справи виходить за межі строку, встановленого ЦПК України, тому беручи до уваги також думку позивача і тривалість розгляду справи, суд приходить до висновку, що підстави для задоволення клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи задоволенню не підлягає. Заслухавши пояснення учасників справи, пояснення експерта, покази свідка, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши повно і всебічно всі обставини справи та оцінивши в сукупності зібрані у справі докази, суд встановив наступне. 28.09.2020 між сторонами укладено договір купівлі-продажу 13/20 часток житлового будинку [ADDRESS] , посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Сиротяк Ю.Р., реєстровий №1391. Згідно з п.3 Договору купівлі-продажу будинку продаж вчинено за домовленістю сторін за 3 887 125,00 грн (три мільйони вісімсот вісімдесят сім тисяч сто двадцять п?ять гривень 00 копійок), що за курсом НБУ (1 долар = 28,27грн) дорівнює еквіваленту 137500 (сто тридцять сім тисяч п?ятсот) доларів США, які повністю сплачені Позивачами (Покупцями за Договором) Відповідачу (Продавцю за договором) до підписання цього договору. Згідно зі ст.655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Відповідно до ч.1 ст.673 ЦК України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. Згідно зі ст.674 ЦК України відповідність товару вимогам законодавства підтверджується способом та в порядку, встановленими законом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до ч.1 ст.675 ЦК України товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Згідно з ч.1 ст.678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. Відповідно до ч.1 ст.679 ЦК України продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Допитана в судовому засіданні 13.03.2025 за клопотанням позивачів свідок [PERSON] повідомила, що вона є архітектором та перед купівлею позивачами будинку по [ADDRESS] її попросили такий оглянути. Оскільки свідок перебувала за кордоном, то оглянула фото будинку, які їй надіслала позивач, а також частково технічну документацію, з яких на перший погляд будинок був у дуже гарному стані, однак остаточний висновок можна було зробити лише після фізичного огляду. Через деякий час в мережі Інтернет вона натрапила на інформацію про пожежу у цьому будинку та повідомила про це позивачів, однак на той час будинок вже був ними придбаний. Свідок оглядала будинок вже після укладення договору купівлі-продажу та на перший погляд слідів пожежі видно не було, однак після детального огляду та часткового демонтажу гіпсокартону було виявлено, що будинок потребує капітального ремонту. Згідно з представленим позивачами висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 08.06.2022 №3-22 на час укладення [PERSON] та [PERSON] договору купівлі-продажу 13/20 частин житлового будинку по [ADDRESS] , мали місце приховані недоліки конструктивних елементів частини житлового будинку в межах квартири [ADDRESS] , які утворились внаслідок пожежі, гасіння пожежі та неправильного утеплення зовнішньої стіни в приміщеннях 1-5 та 1-6. Вартість відновлювального ремонту по усуненню прихованих недоліків перекриття, стелі, стін та підлог в будинку [ADDRESS] в межах квартири [ADDRESS] , які утворились в наслідок пожежі, гасіння пожежі та неправильного утеплення зовнішньої стіни в приміщенні 1-5 та 1-6, станом на час проведення дослідження становить 316815,4 грн. з ПДВ. При цьому, як вбачається зі змісту висновку експерта при дослідженні наданих позивачами фотографій інтер?єру приміщень квартири [ADDRESS] на час укладення договору купівлі-продажу встановлено, що оздоблення приміщень квартири перебувало в доброму стані. При проведенні робіт по демонтажу гіпсокартонного покриття з стін та стелі у приміщенні кухні 1-4, працівниками, які проводили демонтаж, було виявлено сліди пожежі на стінах та стелі приміщення кухні. У процесі подальшого демонтажу гіпсокартонного покриття стін та підшивки стелі з гіпсокартонних листів та дерев?яних дошок було виявлено пошкодження пожежею стінових брусів та балок перекриття у приміщенні кухні 1-4 та приміщенні комори 1-6, які в подальшому, в процесі експлуатації могли призвести до руйнування ділянок стін та міжповерхового перекриття. Фактично, незадовільний технічний стан дерев?яних конструктивних елементів стін та перекриття у приміщеннях кухні 1-4 та приміщенні комори 1-6 пошкоджених у результаті пожежі був прихований під обшивкою з гіпсокартонних листів та виявлення його стало можливим тільки після демонтажу покриття стін та стелі в приміщеннях квартири [ADDRESS] . Враховуючи, що при гасінні пожежі дерев?яні конструкції житлового будинку в межах квартири [ADDRESS] поливались значною кількістю води, яка потрапляла на підлогу та проникала під підлогу, насичуючи при цьому вологою ґрунтову основу підлоги, що в подальшому призвело до біологічної деструкції дерев?яних конструкцій підлоги (лаг та дошок) їх прискореного руйнування, а також руйнування частини дерев?яних підвалин стін, які мали контакт з ґрунтом у всіх приміщеннях квартири [ADDRESS] , а особливо у приміщеннях 1-4 та 1-5. Після пожежі попереднім власником квартири [ADDRESS] було здійснено покриття підлог у приміщеннях квартири [ADDRESS] лінолеумом, ламінатом, паркетом, що значно зменшило повітрообмін між під підлоговим простором та повітрям у приміщеннях квартири та сприяло біологічній деструкції дерев?яних конструкцій підлог. Фактично, незадовільний технічний стан дерев?яних конструктивних елементів підлог у приміщеннях 1-2 сходової клітки 1-2, кухні 1-4, житлової кімнати 1-5 та приміщенні комори 1-6, пошкоджених у результаті пожежі, був прихований під покриттям підлоги (паркет, лінолеум, ламінат) та виявлення реального технічного стану прихованих конструкцій підлог стало можливим тільки після демонтажу покриття підлог у приміщеннях квартири [ADDRESS] . Також у ході проведення демонтажу гіпсокартонних листів з зовнішньої стіни в приміщенні житлової кімнати 1-5 було виявлено утеплення зовнішньої стіни з внутрішньої сторони мінеральною ватою, що призвело до утворення «точки роси» в шарі мінеральної вати, насичення її вологою, що в свою чергу спричинило розвиток домових грибків у шарі мінеральної вати та загнивання частини дерев?яних брусів стіни, що в подальшому, в процесі експлуатації житлового будинку, призвело б до руйнування ділянки зовнішньої стіни будинку. Фактично, незадовільний технічний стан дерев?яних конструктивних елементів зовнішньої стіни у приміщенні житлової кімнати 1-5, пошкоджених домовими грибками у результаті неправильної теплоізоляції стіни, був прихований під обшивкою стіни гіпсокартонними листами та виявлення його стало можливим тільки після демонтажу покриття стіни. Допитаний в судовому засіданні судовий експерт [PERSON] підтвердив наданий ним висновок від 08.06.2022 №3-22 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи. Додатково заначив, що мали місце приховані недоліки житлового будинку. Він вперше оглядав будинок коли почався ремонт, всі стіни були зашиті гіпсокартоном, підлога встелена ламінатом, однак у зв`язку з тим, що ремонтні роботи проводились відповідачем через два місяці після затоплення будинку під час гасіння пожежі, це сприяло більшому руйнуванню будинку. Відповідно до ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З урахуванням наведеного, оскільки позивачами доведено, що недоліки придбаного ними у відповідача нерухомого майна на час укладення договору були прихованими та виявити їх під час огляду будинку перед його придбанням було не можливо, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивачів 316815 грн. 40 коп. відшкодування на усунення таких недоліків є обґрунтованими та підлягають до задоволення. При цьому, суд вважає необґрунтованими заперечення відповідача щодо позову з тих підстав, що під час оглядів позивачі були повідомлені про факт пожежі, яка відбулась в 2014 році та наслідки якої були видні «неозброєним оком», а свідками перемовин були, зокрема дружина та донька відповідача, а також інші особи, оскільки незважаючи на задоволення судом клопотання представника відповідача про виклик вказаних осіб для допиту в якості свідків, останній явку таких до суду не забезпечив. Більше того, та обставина, що на час укладення [PERSON] та [PERSON] договору купівлі-продажу 13/20 частин житлового будинку по [ADDRESS] , мали місце приховані недоліки конструктивних елементів частини житлового будинку в межах квартири [ADDRESS] , які утворились внаслідок пожежі, гасіння пожежі та неправильного утеплення зовнішньої стіни в приміщеннях 1-5 та 1-6, підтверджується представленим позивачами висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 08.06.2022 №3-22, а відповідачем жодних доказів на спростування такого суду не представлено, не лише не надано свого висновку експертизи, а й не заявлено клопотання про її призначення судом. Крім цього, відповідно до ч.1-3 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Як вбачається з роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, наданих у п.3, 9 Постанови №4 від 31 березня 1995 року N4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Судом встановлено, що у зв`язку з прихованими недоліками придбаного у відповідача позивачами нерухомого майна, в останніх порушився звичний ритм життя та вони змушені докладати додаткових зусиль для організації свого життя, витрачати час, призначений для їхнього повноцінного відпочинку на постійні зустрічі з будівельниками, конструкторами, спеціалістами, експертами для вирішення питання про припинення ремонтно-будівельних робіт, фіксацію пошкоджень, недоліків, дефектів, підготовку документів, заяв, для збирання численних довідок, відомостей, очікування висновків. Після виявлення дефектів позивачі живуть у постійному нервовому напруженні. При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, заявнику не може бути пред`явлено вимогу про надання будь-якого підтвердження моральної шкоди, яку він поніс, що означає, що при наявності встановленого факту порушення прав заявника моральна шкода наявна та констатується судом (рішення від 15 жовтня 2009 у справі «Антипенко проти російської федерації» (Antipenkovv. Russia), скарга № 33470/03, § 82; Постанова Європейського Суду від 14 лютого 2008 у справі «Пшеничний проти російської федерації» (Pshenichnyyv. Russia), скарга № 30422 / 03, § 35 1; рішення у справі «Гарабаев проти російської федерації (Garabayevv. Russia), скарга № 38411/02, § 113, ECHR 2007-VII (витяги) 2 а також Постанова Європейського Суду від 1 червня 2006 р.) у справі «Грідін проти російської федерації» (Gridinv. Russia), скарга Ns 4171/04, § 20 березня). Враховуючи характер та обсяг страждань, яких зазнали позивачі, їх тривалість, глибину душевних страждань та переживань, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь кожного з позивачів по 10000 грн. моральної шкоди, що є достатнім та співмірним із завданою позивачам моральною шкодою, а тому в цій частині позовні вимоги підлягають до часткового задоволення. Задовольняючи частково позов, у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивачів слід стягнути понесені останніми і документально підтверджені судові витрати в сумі 23022 грн. 50 коп., що становлять 4022 грн. 50 коп. судового збору (т.1 а.с.74, 98, т.2 а.с.4) та 19000 грн. витрат, пов`язаних із проведенням експертизи (т.2 а.с.36, 37), пропорційно до задоволених позовних вимог в сумі 21732 грн. 06 коп. (23022,50*336815,40/356815,40).

Outcome: partial