Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-23 00:00:00

15.07.2025 представник заявника звернувся до суду із зазначеною заявою, у якій просить визнати недієздатною [PERSON] , [INFO] , уродженку с. Калінінське Калінінського району Фрунзенської області, зареєстровану та фактично проживаючу за адресою: [ADDRESS] та призначити її опікуном [PERSON] . Вимоги вмотивовані тим, що заявник здійснює догляд за своєю матір`ю [PERSON] , яка за станом здоров`я, зокрема, внаслідок психічного розладу, фактично не здатна розуміти значення своїх дій та керувати ними, потребує піклування та стороннього догляду. Заявник має можливість та бажання доглядати за матір`ю і бути її опікуном, що і стало підставою для звернення до суду із даною заявою. 16.07.2024 ухвалою судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження у справі та призначено судове засідання з викликом учасників справи. 12.08.2024 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області у справі призначена амбулаторна судово-психіатрична експертиза,на час проведення якої провадження по справі було зупинено. 24.10.2025 ухвалою судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області провадження у справі поновлено, призначено до судового розгляду, у зв`язку з надходженням 22.10.2025 до суду висновку судово-психіатричного експерта від 13.10.2025 №869. 09.12.2025 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області, постановленої у відповідності до ч. 5 ст. 259 ЦПК України без виходу до нарадчої кімнати, залучено як заінтересовану особу [PERSON] доньку особи, щодо якої вирішується питання про визнання її недієздатною [PERSON] . Заявник та його представник у судовому засіданні вимоги за заявою підтримали, просили їх задовольнити, пояснили, що [PERSON] через свій психічний стан потребує стороннього догляду, він проживає з матір`ю, доглядає за нею, окрім заявника інших осіб, що мають бажання опікуватися матір`ю немає, із сестрою вона не спілкується. Разом з тим, які ліки та коли приймає мати заявник не зміг пояснити, зазначив, що не завжди може цей процес контролювати, буває, що мати забуває приймати ліки. Також не був обізнаний, чи снідала мати перед судовим засіданням. [PERSON] , будучи присутньою у судовому засіданні 09.12.2024, підтвердила, що заявник є її сином, зазначила, що погано себе почуває, хворіє, приймає ліки, але чи приймала їх у той день не пам`ятає, повідомила, що [PERSON] приносила їй їжу та вона перед судовим засіданням поснідала. Проти призначення опікуном сина не заперечувала. Представник [PERSON] адвокат Кудін О.М. в судовому засіданні вважав за доцільне визнати [PERSON] недієздатною, враховуючи висновок судово-психіатричної експертизи, при вирішенні питання щодо встановлення опіки над недієздатною, покладався на розсуд суду. Представниця органу опіки та піклування виконавчого комітету Охтирської міської ради Сумської області у судовому засіданні підтримала подання органу опіки і піклування про доцільність призначення [PERSON] опікуном [PERSON] , оскільки інші родичі недієздатної, зокрема і її донька [PERSON] , не виявляли бажання буди опікуном недієздатної. Під час підготовки до суду подання було проведено обстеження місця проживання [PERSON] , встановлено, що умови її проживання є вкрай незадовільними, всюди безлад, з`ясовано що заявник там не проживає. [PERSON] у суді зазначила, що мати давно хворіє, минулого року у неї був перший інсульт, вона втрачає пам`ять, ставить до неї агресивно, доглядає за матір`ю її брат [PERSON] , мати хоче щоб саме він нею опікувався. Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази, заслухавши пояснення учасників справи, суд дійшов наступного висновку. Встановлено, що [PERSON] доводиться [PERSON] матір`ю, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 07.08.1973 Охтирським райбюро РАГС Сумської області (а.с. 7). Батько заявника [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 19.01.2004 відділом реєстрації актів цивільного стану Охтирського міського управління юстиції Сумської області (а.с. 7а). [PERSON] та його мати [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується відміткою у паспорті [PERSON] та витягом з реєстру територіальної громади (а.с. 4-5, 13). Згідно з довідкою №28, виданою 08.07.2025 квартальним комітетом «Перша сотня», [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] , разом зі своєю матір`ю [PERSON] (а.с. 15 зворот). Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта від 13.10.2025 №869 [PERSON] страждає хронічним стійким психічним розладом, за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, може бути присутня у судовому засіданні (а.с. 34-36). З довідки №3340, виданої 19.12.2025 КНП ОМР «Охтирська центральна районна лікарня», вбачається, що [PERSON] з 19.12.2025 перебувала на стаціонарному лікуванні у неврологічному відділенні з діагнозом повторний інфаркт головного мозку з лівобічним геміпарезом. Стан хворої тяжкий, потребує довготривалого лікування та постійного стороннього догляду. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Відповідно до ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільно-процесуальним кодексом України. За приписами ч. 1 ст. 40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. З огляду на викладене, суд вважає, що вимоги заявника про визнання [PERSON] недієздатним повністю доведені, ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню. Згідно з ч. 6, ч. 7 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Відповідно до статті 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. З метою забезпечення особистих немайнових та майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки встановлюється опіка та піклування, що слідує з положень ст. 55 ЦК України. За приписами ст. 58 ЦК України опіка встановлюється над фізичними особами, які визнані недієздатними. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна (ч. 1 ст. 300 ЦПК України). Системно проаналізувавши зміст ч. 1 ст. 60 ЦК України та ч. 1 ст. 300 ЦПК України, можливо дійти висновку, що обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі №736/1508/17 (провадження №61-39361св18). Як вбачається зі змісту ст. 62 ЦК України опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. За приписами ст. 63 ЦК України опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном лише за її письмовою заявою. Опікун призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року №34/166/131/88. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20). Таке подання не є рішенням за процесуальним статусом та має для суду лише рекомендаційний характер, і при постановленні судом рішення у справі не має пріоритетного значення та може бути враховане на розсуд суду. Згідно з поданням органу опіки та піклування виконавчого комітету Охтирської міської ради Охтирського району Сумської області від 21.11.2025 доцільним є призначення [PERSON] , [INFO] , опікуном над [PERSON] , [INFO] . Надаючи оцінку змісту подання органу опіки та піклування виконавчого комітету Охтирської міської ради Охтирського району Сумської області, суд звертає увагу, що у поданні не обґрунтовано необхідність призначення саме [PERSON] опікуном над недієздатною [PERSON] . Фактично вказане подання органу опіки та піклування ґрунтується на виявленій ініціативі заявника про призначення його опікуном, не містить обґрунтування відповідності призначення його опікуном інтересам недієздатної, а також не проаналізована фізична можливість ним виконувати обов`язки опікуна. У цьому поданні зазначено лише про те, що орган опіки та піклування вважає доцільним призначення опікуном [PERSON] . Однак у поданні відсутні відомості щодо майнового стану заявника, умов проживання, можливості створити необхідні побутові умови для недієздатної, забезпечити її доглядом та лікуванням, тобто здійснювати нормальне життєзабезпечення підопічної. Також у поданні відсутня інформація про офіційне працевлаштування [PERSON] , отримання ним будь-яких доходів та матеріальної спроможності утримувати недієздатну особу. Окрім того, у поданні не зазначено, чому інші особи, зокрема і родичі недієздатної, як то її донька [PERSON] , не можуть виконувати обов`язки опікуна недієздатної [PERSON] . Також у поданні органу опіки та піклування відсутні відомості про те, чи є у недієздатної інші близькі родичі, які могли б виконувати обов`язки опікуна, а також не вказано про відсутність заперечень проти призначення опікуном [PERSON] з боку інших родичів. Крім того, суд звертає увагу на те, що згідно зі ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації надається опікунам осіб, визнаних судом недієздатними. Отже, станом на сьогоднішній день саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статті призовного віку із заявою про призначення її опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений ст. 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань у цьому напрямку, та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення особи опікуном та, перш за все, необхідність такого призначення. При цьому, на переконання суду, конституційний обов`язок оборони незалежності та територіальної цілісності України має перевагу над бажанням заявника бути опікуном недієздатної особи за обставин існування в останньої інших членів сім`ї, які також можуть бути опікунами. Однак подання органу опіки та піклування, яке долучено до матеріалів справи, не містить обґрунтованих висновків про те, чому саме [PERSON] , а не іншу особу, необхідно призначити опікуном, при наявності в недієздатної інших близьких родичів, які могли б виконувати обов`язки опікуна. Отже, висновок є формальним, поверхневим, без належної мотивації та обґрунтування і не відповідає вимогам закону, встановленим для вирішення подібних питань. Беручи до уваги, що до суду подання органу опіки та піклування про призначення іншого опікуна не надходило, суд не знаходить підстав для призначення опікуна. Висновку суду не спростовані дослідженими судом доказами. В цьому випадку обов`язки опікуна над недієздатним тимчасово покладаються на орган опіки і піклування за місцем проживання (перебування) недієздатного, до вирішення питання про призначення опікуна в порядку визначеному законом. Враховуючи викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вирішуючи заяву у межах заявлених вимог, з урахуванням принципів розумності, справедливості та виваженості, суд дійшов висновку про наявність підстав для її часткового задоволення. Відповідно до частини другої статті 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи необхідно віднести на рахунок держави.

Outcome: partial