Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-17 00:00:00

У серпні 2025 року [PERSON] звернулася до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовна заява мотивована тим, що 08 червня 2019 року між нею та відповідачем Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції міста Києва був зареєстрований шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 1188. Позивач зазначає, що протягом останніх двох років стосунки з відповідачем розпалися, зникло взаєморозуміння і взаємоповага, стали частими сварки. На даний час позивач та відповідач тривалий час проживають окремо, сімейного життя та спільного господарства не ведуть, шлюбних стосунків не підтримують. Кожен з них має діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`єю. Кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами. Фактично сім`я припинила своє існування. Подальшого сенсу підтримувати шлюбно-сімейні відносини позивач не вбачає за можливе. Позивач не бажає жити у шлюбі з відповідачем. На примирення позивач не згідна. Примирення та збереження шлюбу між позивачем та відповідачем неможливе з підстав, викладених вище. На даний час кожен з подружжя вже живе окремим особистим життям, тому позивач просить строк на примирення не встановлювати. Крім того, перебування у шлюбі суперечить інтересам позивача розвиватися фізично, розумово, морально, духовно та у соціальному відношенні здоровим і нормальним шляхом в умовах свободи та гідності. Посилаючись на вказані обставини, просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем, що 08 червня 2019 року був укладений і зареєстрований Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції міста Києва , актовий запис № 1188. Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито позовне провадження у цивільній справі. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 07 листопада 2025 року на 10:00 год. У зв`язку із не явкою відповідача та відсутності даних про його належне повідомлення розгляд справи було відкладено на 28 листопада 2025 року на 10:30 год. У зв`язку із перебуванням головуючого суді на лікарняному розгляд справи було відкладено на 18 грудня 2025 року на 09:15 год. У судове засідання, призначене на 18 грудня 2025 року, сторони не з`явилися. Через систему «Електронний суд» до суду надійшла заява від представника позивача - [PERSON] про розгляд справи за відсутності позивача та його представника, у якій позивач підтвердив, що позовні вимоги підтримує та просить розірвати шлюб. Ухвала суду про відкриття провадження та судова повістка направлялися на місцем проживання відповідача як внутрішньо-переміщеної особи, однак поштова кореспонденція повернулася через не вручення адресату із відміткою «Одержувач відсутній за вказаною адресою». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Згідно постанов Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18, від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19, від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. За таких обставин, у відповідності до вимог частини першої статті 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення. Відповідно до положень частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу по суті в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, а також суд ухвалив про заочний розгляд справи. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: approved