Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-21 00:00:00

Позивач звернулася з позовом до ТОВ «Контрамарка Україна» у якому просила суд: визнати розірваним договір про надання послуг у сфері діяльності із підтримання театральних і концертних заходів від 06.10.2020, укладений між [PERSON] та ТОВ «Контрамарка Україна»; стягнути з ТОВ «Контрамарка Україна» на користь [PERSON] 13 271,70 грн матеріальних збитків, з яких: 3 198 грн сума сплачена в якості попередньої оплати платежу за договором та сума пені у розмірі 10 073,70 грн за несвоєчасне виконання зобов`язання. В обґрунтування вимог зазначила, що 06.10.2020 вона придбала у ТОВ «Контрамарка Україна» два квитка на концерт Ольги Полякової «Королева ночі. Шоу на біс!», який мав відбутися 26.10.2020 у 19:00 год у Палаці Спорту за адресою: м. Київ, Спортивна площа, 1. Вартість кожного квитка склала 1 599 грн, сервісний збір - 80 грн, а всього сплачено 3 358 грн. Водночас у зв`язку із продовженням карантину і оновленими обмеженнями на проведення масових заходів (концертів), та із погіршенням епідеміологічної ситуації в Україні, віднесенням міста Києва до «помаранчевої» зони карантину, концерт Ольги Полякової , запланований на 26.10.2020, був перенесений на 26.10.2021. Згідно інформації, розміщеної на зворотній стороні білету на концерт Ольги Полякової, відшкодування організатором заходу вартості квитка можливе лише за умови скасування заходу або перенесення дати його проведення (пункт 3 Правил та Інструкції). Позивач посилалася на те, що 30.10.2020 у зв`язку з перенесенням концерту вона письмово звернулась до відповідача із вимогою про повернення їй сплачених коштів за два квитка на загальну суму 3 198 грн. Цінний лист з описом вкладення за № 0100186006806 був вручений відповідачу 04.11.2020, що підтверджую інформацією з офіційного сайту «Укрпошти», проте до цього часу будь-якої відповіді від ТОВ «Контрамарка Україна» вона не отримала, а кошти, сплачені за білети, не повернуті. Позивач вважала, що між ТОВ «Контрамарка Україна», як виконавцем послуги, та нею, як замовником та кінцевим споживачем послуги, було укладено договір про надання послуг у сфері концертної діяльності. Оформлення договору проведено у вигляді двох квитків на концерт Ольги Полякової, який повинний був відбутися 26.10.2020 о 19-00 год у Палаці Спорту за адресою: м. Київ, Спортивна площа, 1. З моменту не надання послуги, отримання відповідачем вимоги про повернення коштів, тобто з 04.11.2020, минуло станом на 17.02.2021 105 днів, а тому позивач просила суд стягнути суму сплачених нею коштів 3 198 грн та 10 073,70 пеню, яку позивачем розраховано у розмірі 3% денних. З урахуванням наведеного, позивач просила суд позовні вимоги задовольнити. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 23.02.2021 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам було направлено копію ухвали про відкриття провадження, відповідачу також копію позовної заяви з додатками. Копію ухвали та позовної заяви представником відповідача отримано 04.06.2021, що підтверджується відміткою на рекомендованому повідомлені про вручення поштового відправлення, однак відзиву на позовну заяву подано не було. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Оскільки відповідачем не було подано відзив на позовну заяву, тому суд вирішує справу за наявними матеріалами. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 06.10.2020 позивачем оформлено замовлення та здійснено оплату двох квитків № 9178157041211 та № 9186058429488 на подію « Оля Полякова . Королева ночі. Шоу на біс!», яка повинна була відбутися 26.10.2020 о 19:00 год у приміщенні Палацу Спорту, за адресою: м. Київ, пл. Спортивна, 1, у розмірі по 1 599 грн кожен. Також було сплачено сервісний збір за кожен квиток у розмірі 80 грн. Водночас у зв`язку із продовженням карантину і оновленими обмеженнями на проведення масових заходів (концертів), та із погіршенням епідеміологічної ситуації в Україні, віднесенням міста Києва до «помаранчевої» зони карантину, концерт Ольги Полякової , запланований на 26.10.2020, був перенесений на 26.10.2021. З огляду на це, 30.10.2020 [PERSON] надіслано ТОВ «Контрамарка Україна» вимогу, у якій вона посилаючись на ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» та інструкцію з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах просила повернути їй кошти за 2 сплачені квитки на суму 3 198 грн поштовим переказом. Цю вимогу ТОВ «Контрамарка Україна» отримано 04.11.2020, що підтверджується витягом із трекінгу пошуку відправлень АТ «Укрпошта». Разом із цим, кошти позивачу повернуті не були та будь-якої відповіді на вимогу не надано. Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За правилами ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 633 публічним (договором оферти) є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться. На підставі установлених вище обставин, суд дійшов висновку, що між позивачем та відповідачами було укладеного договір публічної оферти, на підставі якого між сторонами виникли правовідносини з приводу надання, послуг щодо придбання квитків на концертний захід. Відповідно до ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до вимог статей 610-612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно ст. 615 ЦК України у разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом. Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання частково або у повному обсязі відповідно змінюються умови зобов`язання або воно припиняється. Частина 2 ст. 651 ЦК України передбачає, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Iстотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Згідно зі ст.525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно Розділу Х Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах, затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України № 452 від 07.07.1999, у разі скасування, переносу або зміни заходу відвідувачі (глядачі, слухачі) мають право повернути попередньо придбані квитки. Повернення коштів відвідувачам (глядачам, слухачам) проводиться організаторами заходу з пред`явленням документа, що посвідчує особу (паспорта, військового квитка, студентського квитка, посвідчення водія, службового посвідчення). Як установлено вище судом, позивач зверталася до відповідача з вимогою повернути кошти за придбані квитки у зв`язку із перенесенням та скасуванням заходу, але кошти повернуті не були. Відповідно до ст. 93 Закону України «Про захист прав споживачів» при розірванні договору купівлі-продажу розрахунки із споживачем провадяться виходячи з вартості товару на час його купівлі. Гроші, сплачені за товар, повертаються споживачеві у день розірвання договору, а в разі неможливості повернути гроші у день розірвання договору - в інший строк за домовленістю сторін, але не пізніше ніж протягом семи днів. Згідно ч. 1, 2ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця. Отже, судом було установлено, що концертний захід - «Оля Полякова. Королева ночі. Шоу на біс!», яка повинна була відбутися 26.10.2020 о 19:00 год та на яке позивачем було придбано два квитка загальною вартістю 3 198 грн так і не відбувся. Тобто, організатор вказаного заходу ТОВ «Контрамарка Україна» не виконав взятих на себе зобов`язань так само, як і не виконав вимоги Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах та вимоги Закону України «Про захист прав споживачів», оскільки не повернувши на вимогу позивача вартість придбаних нею квитків. З огляду на це, вимоги позивача про стягнення із відповідача 3 198 грн вартості квитків підлягає задоволенню. Щодо вимог про стягнення пені суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Відповідно до ч. 3 цієї статті збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. Відповідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. У статті 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У договорах за участю фізичної особи - споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів. Так, згідно ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі. Подія «Оля Полякова. Королева ночі. Шоу на біс!» повинна була відбутися 26.10.2020 о 19:00 год, що є початковою датою порушення зобов`язань. Вимогу позивача про повернення коштів відповідачем отримано 04.11.2020. Тому суд вважає, що відповідач має зобов`язання сплатити споживачу неустойку у розмірі 3 % загальної вартості замовлення за кожен день прострочення, за період з 04.11.2020 по 17.02.2021 (дата визначена позивачем у позові), тобто за 105 днів, оскільки протягом цього періоду часу він не виконував свої зобов`язання. Отже, суд погоджується із розрахунком пені, наданим позивачем, який у такому випадку становить: 3 198 грн*3%*105=10 073,70 грн. Водночас розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення (ч. 2 ст. 551 ЦК України). Тлумачення ч. 3 ст. 551 ЦК України свідчить, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду за наявності однієї з умов: (а) якщо він значно перевищує розмір збитків; (б) за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Вказаного висновку дійшов Верховний Суд у справі №569/16256/19 від 27 січня 2021 року. Враховуючи, що розмір нарахованої позивачем пені (неустойки) значно перевищує розмір збитків, суд дійшов висновку про наявність підстав для зменшення її розміру на підставі ч. 3 ст. 551 ЦК України до 3 198 грн, тобто до розміру вартості послуг. Щодо вимоги про визнання договору розірваним. У разі односторонньої відмови від договору в повному обсязі, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є розірваним (ч. 3 ст. 651 ЦК України). Односторонню відмову від договору у випадках, коли вона допускається законом або договором, слід кваліфікувати як односторонній правочин. У цій справі позивачем було надіслано відповідачу вимогу про повернення сплачених коштів за договором, яку можна кваліфікувати як одностороннє розірвання договору відповідно до ч. 3 ст. 651 ЦК України. Будь-яких заперечень щодо цього відповідач не висловив. Верховний Суд у своїх постановах неодноразово звертав увагу на необхідність застосування ефективного способу захисту порушеного права. Звертаючись до суду із позовом, позивач стверджувала про неповернення їй сплачених коштів за квитки, а не про заперечення відповідача розірвати укладені договори. Отже, оскільки позивач відмовилася від договору, подала вимогу про повернення коштів, а в подальшому звернулася за захистом цього права до суду, то у позивача відсутнє порушене чи оспорюване право щодо не розірвання укладеного договору. З огляду не це, вимога позивача про визнання договору розірваним не підлягає задоволенню. Відповідно до статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи. Згідно вимог статей 76, 77, 79, 80 доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог позивача та їх часткове задоволення. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно із ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Враховуючи викладене, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 437,59 грн.

Outcome: partial