Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-18 00:00:00

У вересні 2025 року [PERSON] , представником якого є адвокат Пілюга В.В., звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення способу участі у вихованні дітей, в якому просить: 1) зобов`язати [PERSON] не чинити [PERSON] перешкоди у вихованні та спілкуванні з малолітнім сином [PERSON] , [INFO] ; 2) визначити наступні способи участі [PERSON] у спілкуванні та вихованні малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , а саме: - кожну суботу місяця з 10:00 до 19:00 без присутності матері дитини; - спільний відпочинок щороку влітку протягом 14 календарних днів без присутності матері, з можливістю виїзду в інше місто, за умови попереднього повідомлення матері дитини про обраний період відпочинку не пізніше ніж за 10 днів. На обґрунтування позову зазначив таке. 31.07.2020 сторони зареєстрували шлюб, від якого мають спільну малолітню дитину - сина [PERSON] , [INFO] . Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06.06.2024 у справі № 753/1357/24 шлюб розірвано, місце проживання дитини визначено разом із відповідачкою. Після розірвання шлюбу відповідачка чинить позивачу перешкоди у спілкуванні з дитиною, у зв`язку з чим він звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації із заявою про визначення участі у вихованні дитини. Розпорядженням Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 06.12.2024 № 915 визначено участь позивача у вихованні дитини, встановлено йому спілкування з дитиною за таким графіком: протягом перших трьох місяців, у присутності матері: - щосереди місяця з 18:00 до 20:00; - друга, четверта субота місяця з 13:00 до 18.00; у подальшому - без присутності матері дитини: - щосереди місяця з 18:00 до 20:00; - друга, четверта субота місяця з 13:00 до 18:00. Після отримання цього розпорядження, позивач регулярно бачився з дитиною. Після 05.02.2025 на всі спроби позивача підтримувати контакт з дитиною особисто, відповідачка почала чинити перешкоди. 11.06.2025 позивач намагався відвідати сина за його місцем проживання за адресою: [ADDRESS] , однак побачитись з дитиною не вдалось. У зв`язку з цим позивач викликав поліцію, звернувся з відповідною заявою до Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації. Із відповідачкою служба провела профілактичну бесіду щодо невиконання розпорядження, однак відповідачка стверджує, що саме дитина не бажає бачитись з позивачем. Позивач не погоджується з цим, оскільки дитина не проявляє негативного ставлення до нього. Ухвалою від 17.09.2025 суд відкрив провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в загальному провадженні; залучив до участі у справі як орган опіки та піклування для подання висновку на виконання своїх повноважень Службу у справах дітей та сім`ї Дарницької районної державної адміністрації та зобов`язав подати письмовий висновок щодо розв`язання спору - до наступного судового засідання; призначив підготовче засідання на 21.10.2025 о 15.30 год.; установив строки для подання учасниками справи заяв по суті спору. 21.10.2025 у зв`язку з ненадходженням висновку від Служби у справах дітей та сім`ї суд відклав підготовче засідання на 15 год. 00 хв. 18.11.2025. 17.10.2025 представник відповідача - адвокат Числовська І.В. засобами поштового зв`язку подала відзив на позову заяву (надійшов до суду 22.10.2025, зареєстрований судом за вх. № 82930/25), у якому позовні вимоги сторона відповідача визнала частково та просила визначити графік спілкування батька з дитиною: - друга та четверта субота, неділя кожного місяця з 10:00 до 19:00 без присутності матері із зобов`язанням додержання батьком медичних протипоказань та рекомендацій щодо психічного та фізичного здоров`я [PERSON] . 17.11.2025 представник відповідача - адвокат Числовська І.В. подала клопотання про відкладення підготовчого засідання. 18.11.2025 позивач подав заяву про проведення підготовчого засідання 18.11.2025 без його участі. 18.11.2025 суд задовольнив клопотання представника відповідача та відклав проведення підготовчого засідання на 15 год. 00 хв. 16.12.2025. 18.11.2025 та 20.11.2025 від Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації надійшло повідомлення про те, що висновок у справі готується. Просить розглядати справу без участі представника. 04.12.2025 до суду надійшов висновок Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації від 26.11.2025 № 101-10556 про визначення участі батька, [PERSON] , у вихованні дитини [PERSON] , [INFO] . 09.12.2025 представник відповідача - адвокат Числовська І.В. подала клопотання про закриття підготовчого провадження у справі (зареєстроване 10.12.2025 за вх. № 97819/25). 15.12.2025 представник позивача - адвокат Пілюга В.В. подала клопотання про приєднання до справи проєкту мирової угоди. 16.12.2025 позивач подав заяву про проведення підготовчого засідання без його участі, позов підтримує частково та просить визначити його участь у вихованні та спілкуванні з дитиною за графіком, запропонованим у висновку Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, а саме - друга та четверта субота та неділя місяця з 10:00 до 19:00 без присутності матері. 16.12.2025 представник відповідача - адвокат Числовська І.В. подала клопотання, в якому просила провести підготовче засідання без участі сторони відповідача та зазначила, що відповідачка визнає позов про визначення участі у вихованні та спілкуванні позивача з дитиною згідно з графіком, запропонованим висновку Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, а саме - друга та четверта субота та неділя місяця з 10:00 до 19:00 без присутності матері. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Щодо суті спору. 31.07.2020 сторони зареєстрували шлюб (а.с.11). [INFO] народився [PERSON] , батьками якого є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] (а.с.10). Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06.06.2024 у справі № 753/1357/24 шлюб між сторонами розірвано та визначено місце проживання малолітньої дитини - [PERSON] , [INFO] , разом із матір`ю [PERSON] (а.с.12-15). Рішення набрало законної сили 09.07.2024. Відповідачка відновила дошлюбне прізвище « [PERSON] ». У вересні 2024 року [PERSON] звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації із заявою про визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною (а.с.17-18). Розпорядженням Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації № 915 від 06.12.2024 визначено участь батька [PERSON] у вихованні його дитини [PERSON] , [INFO] , встановивши йому спілкування з дитиною за таким графіком: протягом перших трьох місяців, у присутності матері дитини: щосереди місяця з 18:00 год до 20:00 год; друга, четверта субота місяця з 13:00 год до 18:00 год; у подальшому - без присутності матері дитини: щосереди місяця з 18:00 год до 20:00 год; друга, четверта субота місяця з 13:00 год до 18:00 год (а.с.19). Внаслідок конфлікту між сторонами щодо виконання розпорядження Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації № 915 від 06.12.2024 позивач звернувся до суду з цим позовом. 04.12.2025 до суду від Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування надійшов висновок про визначення участі батька [PERSON] у вихованні дитини [PERSON] , [INFO] . Висновок мотивовано таким. Малолітня дитина [PERSON] , [INFO] , народився під час зареєстрованого шлюбу батьків [PERSON] та [PERSON] , який розірвано рішенням Дарницького районного суду м. Києва у червні 2024 року. [PERSON] проживає з матір`ю за адресою: [ADDRESS] , де для проживання, розвитку та навчання дитини створено належні умови, про що працівником служби складено відповідний акт від 20.10.2025. З`ясовано, що мати працює (військовослужбовець), має самостійний дохід для утримання та забезпечення дитини. Батько дитини [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] , де для перебування дитини створені базові умови, про що працівником служби складено відповідний акт від 21.10.2025. З`ясовано, що батько працює (військовослужбовець), має самостійний дохід для утримання та забезпечення дитини. Питання щодо визначення участі батька у вихованні дитини [PERSON] , [INFO] , було винесено на розгляд комісії з питань захисту прав дитини райдержадміністрації 13.11.2025, на якому були присутні батьки. [PERSON] зазначив, що раніше звертався до служби з заявою щодо визначення участі останнього у спілкуванні з дитиною. За результатами розгляду було видано розпорядження райдержадміністрації від 06.12.2024 № 915 «Про визначення участі батька у вихованні його дитини». Розпорядженням визначено участь батька у вихованні малолітньої дитини, за наступним графіком: протягом перших трьох місяців, у присутності матері дитини: щосереди місяця з 18:00 год до 20:00 год; друга, четверта субота місяця з 13:00 год до 18:00 год; у подальшому - без присутності матері дитини: щосереди місяця з 18:00 год до 20:00 год; друга, четверта субота місяця з 13:00 год до 18:00 год. Однак, як стверджує батько дитини, [PERSON] чинить перешкоди у спілкуванні з дитиною, розпорядження не виконує, вигадуючи усілякі причини для того, щоб він не зміг зустрічатися з дитиною. Врегулювати цю ситуацію шляхом домовленостей, батькам не вдається. Ці обставини змусили батька звернутися до суду із відповідною позовною заявою. Останній просить визначити наступний графік: щосуботи місяця з 10:00 год до 19:00 год без присутності матері дитини; спільний відпочинок щороку влітку протягом 14 календарних днів, без присутності матері дитини, з можливістю виїзду в інше місто, за умови попереднього повідомлення матері дитини про обраний період відпочинку не пізніше ніж за 10 днів. [PERSON] у відзиві на позовну заяву [PERSON] та під час бесіди зі спеціалістом служби зазначила, що з позовними вимогами батька дитини не погоджується. Спільне проживання з батьком дитини не склалось через відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини, домашнє насильство з боку батька дитини відносно матері дитини. В Дарницькому районному суді м. Києва розглядалась справа № 753/21215/23, [PERSON] був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, а саме домашнього насильства відносно [PERSON] . Вказане рішення Дарницького районного суду м. Києва апеляційним судом залишено в силі. [PERSON] стверджує, що не перешкоджає батькові зустрічатися з дитиною, а навпаки поголилась з графіком побачень, визначеним розпорядженням Але, зі слів матері, батько дитини вважає, що може без попередження забирати дитину і проводити з сином час, зо на думку матері, неприпустимо. [PERSON] , [INFO] , має певні проблеми зі здоров`ям, а саме ризик розвитку бронхіальної астми на фоні алергії. Лікарями рекомендовано забезпечити дитині стабільний психоемоційний клімат та оточення через ризик бронхоспазму на емоційне потрясіння. Графік побачень, який пропонує батько у позовній заяві, на думку матері, не відповідає інтересам малолітньої дитини. Остання запропонувала наступний графік: друга та четверта субота та неділя кожного місяця з 10:00 год до 19:00 год без присутності матері дитини із дотриманням батьком дитини медичних рекомендацій. Вивчивши матеріали справи, враховуючи рекомендації комісії (протокол від 13.11.2025 № 20), з метою забезпечення прав та інтересів дитини, райдержадміністрація, як орган опіки та піклування, вважає за доцільне визначити участь батька [PERSON] у вихованні та спілкуванні з дитиною [PERSON] , [INFO] , за таким графіком: друга та четверта субота та неділя місяця з 10:00 год до 19:00 год без присутності матері. Відповідно до ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 151 СК України батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Відповідно до ст. 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою цієї статті. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Оскільки позивач погодився із графіком, запропонованим Дарницькою районною в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування висновку про визначення участі батька [PERSON] у вихованні [PERSON] , [INFO] , а відповідачка визнала позовні вимоги, з урахуванням запропонованого у висновку графіку, суд дійшов висновку про задоволення позову, оскільки такий графік, з яким погоджуються батьки дитини, зменшить виникнення конфліктний ситуацій між ними та виникнення стресових ситуацій у малолітньої дитини, подальшому налагодженню довірливих відносин між батьком та дитиною, а також буде сприяти якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Щодо розподілу судових витрат. Відповідно до ст. 141, 142 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, та повертає позивачу 50 відсотків судового збору з державного бюджету.

Outcome: approved