Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-18 00:00:00

Позивач через свого представника адвоката Мельник Ольгу Вікторівну звернулась до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 14.05.2021 року, після смерті якої залишилось спадкове майно, яке складається з квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , що належала померлій на праві власності на підставі свідоцтва про право власності від 30.07.1998 року, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації (Наказ №376-С), зареєстрованого в Бюро 05.08.1998 року за реєстровим №450. Як зазначає позивач, вона є єдиною спадкоємицею вказаного нерухомого майна [PERSON] , оскільки рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 02 грудня 2022 року по цивільній справі №759/5916/22 було встановлено факт постійного проживання [PERSON] з [PERSON] понад п`ять років до часу відкриття спадщини. 18.05.2021 року державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори Марцинкевич Л.А. було відкрито спадкову справу №303/2021, а 31 жовтня 2024 року було винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме оформленні квартири, яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності, в зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу. Посилаючись на викладені обставини, а також на те, що відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на спірне майно перешкоджає в оформленні спадщини в нотаріальному порядку, позивач просить задовольнити її вимоги та визнати за нею право власності в порядку спадкування на квартиру [ADDRESS] . Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10.09.2025 року відкрито провадження даній цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання та витребувано копію спадкової справи № 303/2021, відкритої після померлої [PERSON] 13.10.2025 року від відповідача [PERSON] надійшла заява про визнання позову та проханням слухати справу у її відсутність. 13.10.2025 року до суду надійшов відзив представника відповідача Київської міської ради Горбачової І.В. на позовну заяву, в якому вона просить ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу у відсутність представника Київської міської ради. 30.10.2025 року від П`ятої київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 24.11.2025 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. У судове засідання 19.12.2025 року представник позивача Мельник О.В. не з`явилась, надавши заяву про розгляд справи в її відсутність. Відповідач та представник відповідача КМР в судове засідання не з`явились, подали раніше заяви про розгляд справи за їх відсутності. Враховуючи обставини справи та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних доказів. Оскільки сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справив їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як вбачається із матеріалів справи та підтверджується копією спадкової справи № 303/2021, [PERSON] померла [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на нерухоме майно, в тому числі на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , що належала померлій на праві власності на підставі свідоцтва про право власності від 30.07.1998 року, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації (Наказ №376-С), зареєстрованого в Бюро 05.08.1998 року за реєстровим №450. Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 02 грудня 2022 року по цивільній справі №759/5916/22 було встановлено факт постійного проживання [PERSON] з [PERSON] понад п`ять років до часу відкриття спадщини, в силу якого позивач є спадкоємицею померлої [PERSON] . 31 жовтня 2024 року державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори Марцинкевич Л.А. було винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме оформленні квартири, яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності, в зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу. Неодноразово державний нотаріус звертався із запитами про виготовлення дублікату правовстановлюючого документу, однак 09.07.2024 року Департаментом будівництва та житлового забезпечення КМДА було надано відповідь про неможливість видачі дублікату свідоцтва про право власності на житло з огляду на те, що неможливо видати дублікат на ім`я померлої особи. Окрім цього позивач розмістила оголошення про втрату оригіналу правовстановлюючого документу у ЗМІ. Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Стаття 392 ЦПК України передбачає, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно ст.ст. 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Як встановлено судом, і це підтверджується наявними доказами, а також матеріалами спадкової справи, померлій [PERSON] відповідно до свідоцтва про право власності від 30.07.1998 року, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації (Наказ №376-С), зареєстрованого в Бюро 05.08.1998 року за реєстровим №450, належала квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем за законом, яка у встановленому законом порядку звернулась із заявою про прийняття спадщини. Однак, позивач на даний час позбавлена можливості отримати відповідне свідоцтво та зареєструвати у встановленому законом порядку право власності на нерухоме майно, оскільки правовстановлюючі документи на спірну квартиру відсутні, а отримати їх дублікат неможливо, чим порушується її право на спадкування, а тому її порушені права підлягають захисту в судовому порядку. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Разом з тим, позивач просив залишити за ним судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: approved