Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-23 00:00:00

(1) Стислий виклад позиції прокурора в інтересах держави в особі позивачів. 1.Заступника керівника Кременчуцької прокуратури Полтавської області (далі також прокурор) в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області, Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області (далі також - позивачі) звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] (далі також відповідач) на користь Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області шкоду, завдану навколишньому природному середовищу в сумі 103 309,00 грн, та судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3 028,00 грн. 2.Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП, що полягає в незаконному вилові риби забороненим знаряддям лову. Вказаними діями рибному господарству України заподіяно шкоду, розмір якої становить 103 309,00 грн, що підтверджено експертним висновком. Оскільки адміністративне правопорушення вчинене в межах міста Горішні Плавні зазначає, що завдана шкода підлягає стягненню до бюджету Горішньоплавнівської міської ради. Зважаючи на це, просить позовні вимоги задовольнити. 3.Відповідач правом відзиву на позовну заяву не скористався, у встановлений судом строк відзив на позов не подав. (2) Процесуальні дії у справі. Заяви (клопотання) учасників справи. 4.11.09.2025 Горішньоплавнівським міським судом Полтавської області постановлено ухвалу, якою відкрите провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 5.Позивачі в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце судового розгляду справи повідомлені належним чином. 6.Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області подано заяву про розгляд справи у відсутність цієї особи. 7.Відповідач у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце судового розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позовну заяву не подав. Зважаючи на це, 26.11.2025 судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи. 8.У судовому засіданні прокурор, яка здійснює представництво в суді, позовні вимоги підтримала, просили їх задовольнити. Надала пояснення аналогічні тим, що зазначені в позовній заяві. (3) Фактичні обставини, встановлені Судом. 9.Суд заслухав прокурора, дослідив та оцінив докази у справі та встановив, що постановою Комсомольського міського суду Полтавської області від 13.03.2025 (справа №534/536/25) [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП. 10.У діях відповідача встановлено склад цього адміністративного правопорушення, що полягає у вчиненні грубого порушення правил рибальства, а саме здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову. 11.Постановою Полтавського апеляційного суду від 16.04.2025 змінено постанову Комсомольського міського суду Полтавської області від 13.03.2025 в частині накладення на відповідача адміністративного стягнення, в решті постанову суду першої інстанції залишено без змін. 12.Тож, постанова суду першої інстанції в частині кваліфікації дій відповідача та визнання його винуватості набрала чинності 16.04.2025. 13.Відповідно до постанови Комсомольського міського суду Полтавської області від 13.03.2025, 29.09.2024 близько 20 год 55 хв у м. Горішні Плавні поблизу дачного кооперативу «Ромашка» працівниками поліції був зупинений автомобіль ВАЗ 21011, державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . В автомобілі знаходилася ліскова сітка із свіжовиловленою рибою в ній, а саме: плоскирка 55 екземплярів, карась 5 екземплярів, плітка 6 екземплярів, та гумовий човен «Ладья» з веслами. 14.Відповідач здійснював вилов риби власною лісковою сіткою, що є забороненим знаряддям лову та яку поставив з гумового човна в заливі Кам`янського водосховища р. Дніпро поблизу бази відпочинку в межах м. Горішні Плавні. 15.Вказаними діями відповідач порушив статтю 63 Закону України «Про тваринний світ», розділ IV пункт 1 підпункт 1 Правил любительського рибальства та завдав збитків на суму 103 309, 00 грн. 16.Згідно з висновком експерта від 09.01.2025 №СЕ-19/111-25/438-ФХЕД розмір шкоди, заподіяної рибному господарству внаслідок незаконного вилучення 29.09.2024 живих водних біоресурсів з природного середовища з акваторії водосховища, а саме риби видів: плоскирка 55 екземплярів, карась 5 екземплярів, плітка 6 екземплярів, загальною кількістю 66 екземплярів, становить 103 309, 00 грн. 17.Розмір шкоди розраховано виходячи із такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042, зокрема: карась сріблястий 1581 гривня за екземпляр. 18.Чинним законодавством визначено орган, уповноважений державою здійснювати функції контролю за використанням та охороною рибних запасів, у тому числі вживати заходи до відшкодування шкоди завданої внаслідок незаконного вилову риби, однак, як зазначає прокурор, ані Державним агентством рибного господарства України, ані його територіальним органом - Управлінням Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області, ані Горішньоплавнівською міською радою, упродовж тривалого часу відповідних заходів не вжито, попри очевидність допущеного відповідачем правопорушення. 19.Кременчуцькою окружною прокуратурою на адресу позивачів, листами від 23.04.2025 №52-6073 вих.25 на адресу Горішньоплавнівської міської ради та від 23.04.2025 №52-6074вих25 - Управлінню Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області, скеровувалися повідомлення про наявність підстав для представництва інтересів держави щодо стягнення з відповідача завданої шкоди. 20.Натомість позивачі, Полтавський рибоохоронних патруль листом від 29.04.2025, а Горішньоплавніська міська рада листом від 30.04.2025, повідомили прокуратуру про те, що не звертались до суду з позовом до відповідача про відшкодування збитків, звертатися не планують через відсутність коштів на представництво в судах. 21.Відтак, зі сторони позивачів вбачається бездіяльність стосовно вжиття заходів, спрямованих на самостійне звернення до суду з позовом в інтересах держави. 22.Зважаючи на це, Кременчуцькою окружною прокуратурою листами від 30.07.2025 позивачів повідомлено про представництво інтересів держави прокурором та звернення до суду з позовом, що відповідає вимогам частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру». (4) Норми права, які застосовані Судом. Оцінка Суду. 23.Стаття 66 Конституції України визначає, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. 24.Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України (далі також ЦК України), відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 25.Відповідно до частини 1 статті 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. 26.Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. 27.Відповідно до статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. 28.Громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством (частина 4 статті 63 Закону України «Про тваринний світ»). 29.Відповідно до вимог статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. 30.Нормами статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. 31.Згідно з частиною 1 статті 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно закону. 32.У підпункті 8 пункту 2 розділу ІІІ Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, передбачено обов`язок рибалок відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством. 33.Відповідно до частини 3 статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. 34.Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу (частина 4 статті 56 ЦПК України). 35. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. 36.Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. 37.Підставою представництва інтересів держави у судах є наявність порушеного або загрози порушень економічних, політичних і інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що виникають у відносинах між ними або державою. 38.Враховуючи, що уповноважені органи державної влади та місцевого самоврядування неналежним чином здійснюють захист інтересів держави, позаяк не вжито передбачених законом заходів до відшкодування заподіяної державі шкоди (див пункти 19-22 цього рішення), суд доходить переконання про наявність правових підстав для вжиття заходів представницького, в інтересах держави, характеру прокурором. 39.Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 40. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 4 статті 12 ЦПК України). 41.Відповідно до частини 6 статті 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. 42.Прокурор в інтересах держави в особі позивачів звернувся до суду з позовом, предметом якого є вимога про відшкодування шкоди, заподіяної державі незаконним виловом риби в сумі 103 309,00 грн. 43.Зважаючи на встановлені обставини, суд зазначає, що факти вчинення відповідачем незаконних дій, що полягають у порушенні правил рибальства, а саме здійснив вилов риби забороненим знаряддям лову, та його винуватість у вчиненні цього правопорушення, є доведеними (див пункти 9,41 цього рішення). 44.Наслідком протиправних дій відповідача є заподіяння останнім шкоди рибному господарству, розрахунок якої здійснено у встановленому законом порядку з урахуванням такс, визначених Постановою Кабінету Міністрів від 29.09.2023 № 1042 (див пункт 16 цього рішення). 45.Відповідач відзиву на позовну заява не подав, розміру завданої шкоди не спростував. 46.З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заступником керівника окружної прокуратури в інтересах держави, доведено наявність усіх необхідних елементів цивільно-правової відповідальності. 47.Так, доведені факти: - неправомірної поведінки відповідача, - заподіяння ним шкоди, - а також причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою завдавача шкоди та негативними наслідками для рибного господарства. 48.Відповідно наявні підстави для задоволення позову щодо стягнення з відповідача шкоди, заподіяної рибному господарству, у розмірі 103 309,00 грн. (5) Розподіл судових витрат між сторонами. 49.Питання про судові витрати у справі вирішено судом відповідно до положень статті 141 ЦПК України. 50.

Outcome: approved