Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-17 00:00:00

У вересні 2021 року представник позивача Панкратова Леся Миколаївна в інтересах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квартал Дружби» (далі - позивач) звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, зобов`язання привести приміщення у попередній стан. У обґрунтування вказано, що 16.02.2021 року комісією ОСББ «Квартал Дружби» під час обстеження допоміжних приміщень, що розташовані в І секції будинку біля нежилих приміщень з №1 по №22 (групи приміщень №239) (в літ А) в житловому будинку [ADDRESS] встановлено, що власником нежилих приміщень з №1 по №22 (групи приміщень №239) (в літ А) [PERSON] проведено незаконну реконструкцію допоміжних приміщень будинку та належного їй приміщення, а саме: самовільний демонтаж стін, встановлення дверних отворів у несучих конструкціях, монтаж дверей в стінах допоміжних приміщень, які блокують доступ до вентиляційної системи, систем пожежної безпеки та інших будинкових мереж, які є спільною сумісною власністю співвласників багатоквартирного будинку та ін. На звернення позивача по даному об`єкту проведено будівельно-технічне експертного дослідження. Дослідженням становлено, що відповідачем проведено ряд будівельних робіт з реконструкції з порушенням вимог, що встановлені до таких робіт. Роботи з реконструкції у приміщеннях виконані з втручанням в несучі конструктивні елементи будинку. Зокрема в 3-х монолітних з/бетонних стінах в приміщенні, що є місцем загального користування, були виконані непроектні прорізи. Відповідно проекту та обстеження стіни були армовані стержнями із арматури o20мм та o12мм., внаслідок порушення монолітності (прорізання арматури) стіни втратили свою несучу спроможність. Крім того, була частково демонтована система вентиляція та система опалення. А також сходи, що обслуговували ще як мінімум три нежитлові приміщення. У результаті робіт приміщення відповідачки об`єднано з допоміжними приміщеннями будинку. Ремонтно-будівельні роботи з реконструкції в приміщеннях виконані за відсутності проектно-технічної документації та з порушенням вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, а саме: п.п.1, 2, 3 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-УІ (зі змінами); п.4.1 ДБН А2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво (чинні з 01.07.2014); п.п.1.4.1., 1.4.5 Положень «Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджені наказом Держкомітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76. Позивач звернувся до суду з вимогами зобов`язати Відповідача відшкодувати шкоду, завдану житлово-офісному комплексу № [ADDRESS], шляхом приведення приміщень І секції цокольного поверху рів.-1 літ «А» у попередній стан; стягнути судові витрати. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06.09.2021 року позов залишено без руху. 10.11.2021 року на виконання ухвали Печерського районного суду м. Києва від 06.09.2021 року позивачем усунуто вказані недоліки. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15.11.2021 року відкрито провадження у цивільній справі № 757/46702/21-ц та призначено підготовче судове засідання. 12.07.2022 року на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого, останній вважає поданий позов безпідставним, обставини, викладені у позовній заяві - не доведеними, а тому просив суд відмовити у задоволенні позову повністю. Вказує, що позивач безпідставно стверджує, що приміщення № 22 є спільним майном: приміщення № 22 є приватною власністю відповідача, яке виникло і зареєстроване в установленому законом порядку та здійснюється з дотримання статей 317, 319, 321 ЦК України, а тому не може обмежуватись. Отже, помилкове сприйняття позивачем режиму приватної власності та порядку врегулювання питань доступу ОСББ до спільного майна після проведення державної реєстрації такого права за позивачем на виконання вимог ЦК України спричинило подання завідомо безпідставного позову, який не підлягає задоволенню. Водночас з матеріалів справи не убачається, що належне відповідачу на праві приватної власності нерухоме майно належить до спільної власності третіх осіб або позивача. У матеріалах справи відсутні докази тому, що належне відповідачу майно обтяжене у будь-який спосіб, зокрема, правом позивача використовувати належні відповідачу приміщення для проходу до спільного майна мешканців будинку. Позивач не надав доказів існування обтяження належного відповідачу майна у вигляді забезпечення доступу до теплопункту. Станом на день звернення позивача з позовом, жодна особа не зверталась до відповідача з приводу погодження сервітуту, у тому числі позивач з метою виконання функцій ОСББ. Позивач не подав жодного доказу на підтвердження виникнення, державної реєстрації та існування будь-якого майнового права на нерухоме майно самого позивача або осіб, яких - за твердженням самого позивача - позивач представляє. До позовної заяви не долучений жодний належний, достатній, допустимий та достовірний доказ на спростування приватної власності відповідача на об`єкт нерухомого майна, або на підтвердження порушення прав позивача як суб`єкта права спільної власності. Відповідач категорично не визнає будь-які претензії з боку позивача у контексті учинення деліктних дій, які спричинили порушення будь-яких суб`єктивних прав позивача. З матеріалів справи не убачається наявність складу делікту як обов`язкової умови покладання на відповідача цивільної відповідальності через відсутність доказів про вчинення саме відповідачем дій, що суперечать закону, настання негативних наслідків таких дій та причинно-наслідкового зв`язку між діями та наслідками. Позивач не подав достовірних доказів тому, що відповідач об`єктивно змінив або пошкодив спільне майно, створив перешкоди у користуванні; натомість обидві сторони визнають, що спірне майно належить відповідачу на праві приватної власності. Крім того, навіть з поданих позивачем паперів убачається, що не існує жодної загрози міцності та конструктивній цілісності будинку на момент звернення до суду. Отже, окрім недоведеності складу деліктної поведінки відповідача, у матеріалах справи відсутні докази порушення суб`єктивних прав позивача, а існують лише передчасні припущення та необґрунтовані міркування позивача, що виключають судовий захист у контексті частини першої статті 15 ЦК України. 23.03.2023 року на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про долучення письмового доказу. 19.10.2023 року на адресу суду від представника позивача надійшла заява про виклик свідка. 29.11.2024 року на адресу суду від представника позивача надійшла заява про забезпечення позову. 03.12.2024 року ухвалою Печерського районного суду м. Києва у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову у цивільній справі № 757/46702/21-ц, відмовлено. 03.12.2024 року на адресу суду від представника відповідача надійшла заява про зустрічне забезпечення позову. 06.12.2024 року на адресу суду від представника позивача надійшла заява про забезпечення позову. 09.12.2024 року ухвалою Печерського районного суду м. Києва заяву представника позивача Панкратової Лесі Миколаївни про забезпечення позову у цивільній справі № 757/46702/21-ц - задоволено, накладено арешт на нежитлові приміщення з №1 по №22 (групи приміщень №239) (в літ А), що знаходяться за адресою: [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомості 224021980000) та заборонити їх відчуження. У задоволенні заяви представника відповідача Мельникова Дениса Олександровича про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі № 757/46702/21-ц - відмовлено. 23.04.2025 року на адресу суду від представника відповідача надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення. 07.05.2025 року ухвалою Печерського районного суду м. Києва у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Мельникова Д.О. про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квартал Дружби» до [PERSON] про відшкодування шкоди, зобов`язання привести приміщення у попередній стан - відмовлено. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07.05.2025 року занесеною до протоколу судового засідання задоволено заяву представника позивача про виклик свідка. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07.05.2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі № 757/46702/21-ц та призначено справу до судового розгляду по суті. 22.05.2025 року на адресу суду від представника відповідача надійшли додаткові пояснення. 16.06.2025 року на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів. Ухвалою Печерського районного суду від 03.07.2025 року занесеною до протоколу судового засідання відмовлено представнику позивача у задоволенні клопотання про витребування доказів. 10.07.2025 року на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів. 09.09.2025 року на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів. Ухвалою Печерського районного суду від 18.12.2025 року занесеною до протоколу судового засідання відмовлено представнику позивача у задоволенні клопотання про витребування доказів. У судове засідання представник позивача не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, причини неявки не повідомила, проте в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи у її відсутність, вимоги підтримала, просила задовольнити. У судове засідання відповідача не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, причини неявки не повідомила. Відповідно до п.1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. За наведених обставин, з урахуванням тривалого перебування справи у суді суд, приходить до висновку про розгляд справи у відсутність учасників на підставі наявних в ній доказів. З урахуванням ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства й всебічно перевіривши обставини справи, розглянувши справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов до наступних висновків. Частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Судовим розглядом встановлено, що 27.09.2013 року проведено державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квартал Дружби», що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, серії АГ № 495575. 23.10.2014 року ОСББ «Квартал Дружби» прийняло від балансоутримувача (ТОВ «СВІТ ПОБУТУ») житловий комплекс за адресою: [ADDRESS] з балансу на баланс за актом прийому-передачі. За рішенням співвласників багатоквартирного будинку функції з управління багатоквартирним будинком передано об`єднання співвласників багатоквартирного будинку. Відповідно до ст. 1 та ст. 4 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для забезпечення використання їхнього власного майна та управління, втримання та використання спільного майна. Об`єднання створюється для забезпечення та захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна. 16.02.2021 року комісією ОСББ «Квартал Дружби» під час візуального огляду допоміжних приміщень, що розташовані в І секції будинку біля нежилих приміщень з № 1 по № 22 (група приміщень № 239) (в літ А) в житловому будинку [ADDRESS] встановлено, що власником нежилих приміщень з № 1 по № 22 (група приміщень № 239) (в літ А) [PERSON] проведено незаконне перепланування допоміжних приміщень будинку та належного їй приміщення, а саме: самовільний демонтаж стін, встановлення дверних отворів, монтаж дверей в стінах допоміжних приміщень, які блокують доступ до вентиляційної системи, систем пожежної безпеки та інших будинкових мереж, які є спільною сумісною власністю співвласників багатоквартирного будинку. Так, відповідачем визнається, що остання є власником нежилих приміщень з № 1 по [ADDRESS] . Судовим розглядом встановлено, що на звернення позивача по даному об`єкту проведено будівельно-технічне експертне дослідження. Мета обстеження - визначення фактичного технічного стану основних несучих конструкцій приміщень на відм. - 7.20 м. першої секції багатоповерхового житлового будинку по [ADDRESS] , щодо забезпечення міцності, стійкості, надійності, подальшої безпечної їх експлуатації, надання рекомендацій щодо усунення виявлених порушень проектної документації, виконаної «Інститутом сучасного проектування» недоліків (дефектів, пошкоджень) для безпечної експлуатації. Так, експертом було виконано візуальне технічне обстеження підвальних приміщень І секції будинку по [ADDRESS] щодо відповідності проектним рішенням розроблених «Інститутом сучасного проектування» та забезпечення міцності, стійкості, надійності, подальшої безпечної їх експлуатації, надання рекомендацій щодо усунення виявлених порушень проектної документації для безпечної експлуатації. Проектна документація будівництва приміщень виконана «Інститутом сучасного проектування». Відповідно до технічного паспорта БТІ будівля побудована у 2012 році. При візуальному обстеженні встановлено, що частина приміщень загального користування в І секції будинку, з вільним доступом для обслуговування інженерно-технічними працівниками ОСББ внутрішніх інженерних систем, були самостійно зайняті фізичною особою [PERSON] і було виконано їх об`єднання та приєднання до приміщень, що належить [PERSON] завдяки знешкодженню цегляних стін та виконанню нових дверних прорізів. Основні несучи конструктивні елементи І секції будинку класу відповідності А знаходяться в задовільному стані та виконують свої функції. Проте мають місце дефекти та пошкодження конструктивних елементів, які можуть призвести до зниження несучої зданості будівлі. Окремі конструкції потребують проектного рішення з посилення. Громадянкою [PERSON] без відома представників ОСББ «Квартал Дружби» було виконано об`єднання приміщень ОСББ із приміщеннями, які належить [PERSON] та виконані непроектні дверні прорізи Об`єднання приміщень відбулося завдяки знесеню цегляних стін та виконання в цегляних стінах та в діафрагмах жорсткості прорізів. При обстеженні встановлено, що стіни мають дверні прорізи, які не відповідають проектним кресленням. Порушено несучу спроможність монолітної залізобетонної стіни. Також виконано об`єднання приміщень завдяки демонтажу цегляної стінки. Проектними рішеннями передбачено прохід приміщення для обслуговування інженерно-технічним персоналом ОСББ «Квартал Дружби» рішеннями передбачено прохід приміщення будинкових внутрішніх інженерних мереж. При обстеженні встановлено, що проектний прохід замурований, а в суцільній цегляній стіні осі 106 між осями И1-М1 виконано три прорізи (об?єднали із своїм площами). Обстеженням встановлено, що в приміщенні між осями 102-108 та А1-В1/Г1 виконано гіпсокартонні перегородки та в підлозі виконано розводку каналізаційної пластикової труби, яка виведена в самочинно зроблений приямок (між осями Г1-ДІ та 105-106) з влаштуванням на дні приямку дренажу. Таке рішення є грубим порушенням і може впливати на санітарно-геологічний стан прилеглої території та на несучу здатність фундаментів та ґрунтів в яких знаходяться палі. Вхідна дворова група між осями Е1-Ж1 та між осями 107-108 по проектним рішенням має монолітні з/бетонні сходи на верхній поверх. Обстеженням встановлено, що монолітні з/бетонні сходи демонтовані, що є порушенням проектних рішень та відповідно до вимог ДБН В.2.2-15-2019 «Житлові будинки. Основні положення» протипожежні вимоги існуючих нормативних документів. Також виявлено цегляне мурування прорізу для загального користування -- об?єднання площі вхідної групи із приміщеннями гр. [PERSON] . Цегляні стіни з новими прорізами зменшені в поперечному перерізі. Монолітні з/бетонні діафрагми жорсткості в яких виконані дверні прорізи внаслідок порушення монолітності (порізана арматура) втратили свою несучу спроможність. Всі нові прорізи, що виконані в цегляних та монолітних з/бетонних діафрагмах жорсткості обрамлені металевими куточками, які для жорсткості з?єднані між собою металевими пластинами кроком 400/550мм. Проектні рішення по підсиленню несучих з/бетонних монолітних стін не виконані. У приміщенні обстеженням виявлено пошкодження повітропровіду для системи димовидалення який влаштований від клапана димовидалення КПД 4-750?750мм. до шахти димовидалення ВДЗ 100х600мм. (проект 005/Дн.14-16-0В1.2). У всіх приміщеннях, що обстежувалися зафіксовано факт демонтажу системи пожежогасіння, обрізані металеві труби. Згідно планів технічного паспорту з інвентаризації були виконані наступні порушення: приміщення 22 є спільним пожежним виходом для нежитлового приміщення та теплопункту ОСББ, позначеним XVIII. Приєднане відповідачем шляхом демонтажу стіни між приміщеннями 22 та 23, а також 22 та коридором 2; приміщення І та ІІ - МЗК, вхідна група. Приєднані до нежитлового приміщення відповідача шляхом закладання цеглою дверних проходів (сині лінії), прорізання у залізобетонних несучих конструкціях нових дверних проходів між приміщеннями ІІ та 1, ІІ та 23, а також ІІ та коридором 2 (закреслені червоними хрестиками). Також демонтовано залізобетонні сходи, які також належать до МЗК ; приміщення VIII, XI, XII, XIII, XIV - технічні приміщення ОСББ. Приєднані шляхом демонтажу цегляних стін між приміщенням VIII та приміщеннями 18, 19, 20, 21, а також демонтажу стіни між приміщенням XIII та коридором 2 ; також відокремлене встановленням дверей приміщення VIII та приміщення IV; приміщення XV, XVI - технічні приміщення ОСББ. Об?єднані між собою та приєднані шляхом демонтажу цегляної стіни між приміщенням XV та коридором 2; приміщення XV та XII роз?єднані шляхом закладання цеглою дверного проходу між ними; у коридорі по підлозі 2 прокладено каналізаційний канал, труба якого приміщення 14, де здійснено демонтаж ґрунту та засипання щебию, підключення до міської грунти під підвалом будинку; каналізації або іншої труби немає. Таким чином зливні води з цієї труби будуть потрапляти у . У приміщенні XV під стелею зрізані труби магістралі пожежних гідрантів та демонтована шафа з гідрантами; у коридорі 2 демонтовано пожежні гідранти та зруйновано систему пожежної вентиляції у декількох місцях; у всіх приміщеннях,що обстежувалися зафіксовано факт демонтажу системи пожежогасіння, обрізані металеві труби. Крім того у матеріалах справи міститься повторний звіт про технічне обстеження стану конструкції та мереж підвальних приміщень будівлі від 13.03.2023 року. Вказаним звітом доводиться, що відповідачем було виконано цегляне мурування наскрізного проходу приміщення обслуговування будинкових внутрішніх інженерних мереж, що блокує доступ працівників ОСББ до їх обслуговування. Що технічні приміщення ОСББ XV та XVI, внаслідок демонтажу стіни були об`єднані між собою та завдяки демонтажу стіни між приміщеннями XV, 2 приєднані до нежитлового приміщення 2 (за БТІ), що відповідно до вимоги реєстраційного об`єкта нерухомого майна: 224021980000 належить фізичній особі [PERSON] . Відповідно до зазначеного звіту, візуальним обстеженням встановлено, що об`єднання технічних приміщень та приміщення загального користування ОСББ з нежитловими приміщеннями фізичної особи [PERSON] виконано завдяки знесенню цегляних стін та виконанню нових дверних прорізів у просторових діафрагмах жорсткості без проектних рішень. Виявлені дефекти та пошкодження конструктивних елементів приміщень, що розташовані в I-й секції будинку на відмітці -7.200 м. можуть призвести до зниження їх несучої здатності, потребують проектного рішення та роботи з їх посилення. Відповідно до ст.7 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект об?єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, відповідний кваліфікаційний сертифікат. Проект об?єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат. Внесення змін до затвердженого проекту проводиться виключно за згодою автора проекту, а в разі відхилення від технічних умов - за погодженням з підприємствами, установами та організаціями, які надали такі технічні умови, та замовником. Внесення до затвердженого проекту змін, пов`язаних із зміною норм і правил, здійснюється за згодою замовника, якщо інше не передбачено законом. Відповідно до ст.25 Закону України «Про основи містобудування», передбачено що особи, винні у виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього, самовільній зміні архітектурного вигляду споруди в процесі експлуатації, несуть відповідальність, передбачену законом. Оскільки, зміни до проекту «Офісно-житловий комплекс по [ADDRESS]» в частині проведення вищевказаних робіт щодо приєднання допоміжних приміщень до нежитлового приміщення відповідача, не вносились, то в даному випадку відбувся не тільки факт самовільного захоплення допоміжних приміщень будинку, а й здійснено проведення будівельних робіт з перепланування підвальних (допоміжних) приміщень Офісно-житлового комплексу по [ADDRESS] , а будівельні роботи виконані без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту та з відхиленням від основного проекту. Відповідно до ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектування та будівництво об?єктів здійснюється у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; отримання права на виконання підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; виконання підготовчих та будівельних робіт; державна реєстрація спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва та майбутній об`єкт нерухомості у випадках, визначених законом; проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування); прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; державна реєстрація права власності на закінчений будівництвом та прийнятий в експлуатацію у випадках, визначених цим Законом, об`єкт (його складову). Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається. Для отримання дозволу подається заява, до якої додаються: копія документа, що посвідчує право власності чи право користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду - у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи право користування земельною ділянкою); копія документа, що посвідчує право власності на будівлю чи споруду, або рішення співвласників багатоквартирного будинку про виконання будівельних робіт з реконструкції, реставрації, капітального ремонту, прийняте відповідно до Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку"; документ, що підтверджує управління багатоквартирним будинком об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку або управителем багатоквартирного будинку, або житлово-будівельним (житловим) кооперативом, - у разі виконання будівельних робіт з реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку або управителем багатоквартирного будинку, або житлово-будівельним (житловим) кооперативом; копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд; інформація про інженера-консультанта (у разі його залучення); інформація про ліцензію, що надає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати; результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України "Про оцінку впливу на довкілля". Відповідно до ст.1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об?єктів, затвердженого Наказом міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45, видами будівництва є - нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об`єктів будівництва. Відповідно до п.3.2. ДБН А.2.2-3:2014 (Склад та зміст проектної документації на будівництво), будівництво це - нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об?єктів будівництва. Відповідно до п.3.21 ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво, реконструкція це - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об?єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення. Відповідно до ст. 2 Порядку підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. N? 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 р. N? 747) будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту. Таким чином, окрім самовільного захоплення допоміжних приміщень будинку та їх перепланування без відповідних змін до проекту будинку, відповідачем фактично виконані роботи з реконструкції будинку без відповідного проектно-дозвільної документації, що свідчить про порушення відповідачем вимог ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». До того ж, відповідно до п. 6 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія; Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Згідно з ч. 1, 2 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів та прийняття відповідних рішень здійснюються згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.. До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі зокрема про: розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» об`єкти, що належать до спільного майна багатоквартирного будинку, можуть за рішенням загальних зборів об`єднання передаватися в користування, у тому числі на умовах оренди, фізичним та юридичним особам за умови, що не будуть погіршені умови експлуатації багатоквартирного будинку. Згідно з ч. 2 ст. 382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Згідно із Методикою «Визначення категорії приміщень в залежності від функціонального призначення» розробленою Київським НДІСЕ МЮ України 10.06.14, до неподільного майна належить: допоміжні приміщення, конструктивних елементів, технічного обладнання будинку, які не можуть бути поділені між власниками приміщень будинку та без яких не може бути належного утримання будинку і прибудинкової території; конструктивні елементи будинку - частини споруди, які забезпечують її цілісність та необхідні технічні умови функціонування (фундамент, несучі стіни, міжповерхові перекриття, сходові марші, конструкції даху, покрівля, в?їздна група тощо); технічне обладнання будинку - інженерні комунікації та технічні пристрої, які забезпечують санітарно-гігієнічні умови та безпечну експлуатацію квартир (загальні будинкові мережі тепло-, водо-, газо-, електропостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, ліфти, центральні розподільчі щити електропостачання, а також елементи благоустрою прибудинкової території). Таким чином, відповідачем фактично самовільно захоплено та здійснено перепланування допоміжних приміщень будинку, пошкоджено конструктивні елементи будинку (стіни, сходи, комунікації та ін.), які відносяться до спільного майна власників багатоквартирного будинку. Оскільки, розпорядження спільним майном здійснюється за попередньої згоди всіх співвласників будинку. В такому випадку, збільшення площі належного відповідачу приміщення шляхом самовільного приєднання спільного майна співвласників будинку без згоди всіх співвласників свідчать про порушення відповідачем прав співвласників будинку та норм чинного законодавства. Крім того, судовим розглядом встановлено, що відповідачем завдано шкоду будинку, а саме: демонтаж стіни між приміщеннями 22 та 23, а також 22 та коридором 2; закладено цеглою дверні проходи в Приміщення І та II; прорізання у стінах (залізобетонних несучих конструкціях) нових дверних проходів між приміщеннями II та 1, між приміщеннями II та 23, між приміщеннями ІІ та коридором 2; демонтовано залізобетонні сходи в приміщенні ІІ; демонтаж цегляних стін між приміщенням VIII та приміщеннями 18, 19, 20, 21; демонтаж стіни між приміщенням XIII та коридором 2; встановлення дверей між приміщенням VIII та приміщення IV; демонтаж цегляної стіни між приміщенням XV та коридором 2; приміщення XV та XIII роз?єднані шляхом закладання цеглою дверного проходу між ними; у коридорі 2 по підлозі прокладено каналізаційний канал, труба якого виходить у приміщення 14, де здійснено демонтаж ґрунту та засипання щебню без підключення до міської каналізації; -у приміщенні XV під стелею зрізані грубі магістралі пожежних гідрантів та демонтована шафа з гідрантами; у коридорі 2 демонтовано пожежні гідранти та зруйновано систему пожежної вентиляції у кількох місцях; у всіх приміщеннях, що обстежувалися зафіксовано факт демонтажу системи пожежогазування, обрізані металеві труби. Так, представником відповідача зроблено заяву з посиланням на технічний звіт, технічний паспорт (що виготовлені 09.09.2024) та Інформаційну довідку з ДРРП, що відповідачем зроблено повторну реєстрацію права власності на об`єкт, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна той самий - 224021980000 (приміщення, що належать відповідачу на праві власності та межують із приміщенням ОСББ, у яких так само зроблено перепланування ) і при цьому зауважено, що фактично відбулася реєстрація нового - завершеного будівництвом об`єкту після його реконструкції, що предмет позову відсутній, скільки відповідачем після обстеження позивачем спірних приміщень у 2023 році зроблені роботи, якими усунуті порушення, на підтвердження чого надано новий технічний паспорт. Разом з тим, позивачем замовлено повторене обстеження приміщень на відм. -7.20м. 1-ї секції багатоповерхового житлового будинку по [ADDRESS] на предмет змін згідно із висновками та рекомендаціями Технічного обстеження виконаного 2021р. та 2023 р. ФОП [PERSON] (експертами [PERSON] та [PERSON] ), та порівняння реальної ситуації в приміщеннях із новим Технічним паспортом, виконаним 9 вересня 2024 року на замовлення відповідача. Зокрема експертом встановлено, що станом на дату дослідження при огляді приміщень та порівняння стану приміщень згідно нового технічного паспорту від 09 вересня 2024 року виявлені невідповідності з фактичним плануванням, а саме: В приміщенні 1 по факту відсутній вихід в приміщення V. Вентиляційні шахти в приміщенні 1 демонтовані, що не вказано в плані технічного паспорту. Приміщення 10 демонтоване, що не вказано в плані технічного паспорту. В стіні між приміщенням 1 та VIII виконані дверні прорізи, що не вказано в плані технічного паспорту. Двері в стіні та сходи приміщення VIII демонтовані і по факту частина цього приміщення приєднано до приміщення 1. Виконані дверні прорізи в приміщення 9 та XIII. Демонтовані стіни в приміщенні XIV та XI. Також виявлено, що порівняно з технічним паспортом попереднім та проектними рішеннями в приміщенні ІІ були демонтовані еркери та стіни замуровані, що по факту призвело до збільшення площі в приміщеннях 13 та 2. Не виправлені зауваження стосовно порушення несучої здатності конструкцій (зауваження стосовно того, що в 2-х монолітних з/бетонних стінах в приміщенні ІІ, що є місцем загального користування, були виконані непроектні дверні прорізи між приміщеннями ІІ та 1 (2 у попередньому технічному паспорті) та ІІ та 13 (23 у попередньому технічному паспорті). Відповідно до проекту, стіни були армовані стержнями із арматури o20мм та o12мм., внаслідок порушення монолітності (прорізання арматури) стіни втратили свою несучу спроможність, рекомендовано виконати підсилення монолітних з/бетонних конструкцій та розробити відповідну проектно - кошторисну документацію), крім того, зауваження стосовно порушення протипожежної безпеки (шляхи евакуації) та стосовно інженерних мереж також не виправлені. Відповідачем вчинено втручання у несучі конструкції, а тому наданий ним технічний звіт не може вважатися доказом здійснення ним реконструкції приміщення у відповідності до норм чинного законодавства, адже для таких робіт він мав отримати відповідний дозвіл на виконання будівельних робіт. Так, ВСУ неодноразово робив наступні висновки з цього приводу «якщо будівельні роботи з реконструкції житлового будинку передбачають втручання у несучі конструкції будинку, позивачу необхідно отримати дозвіл на виконання даних будівельних робіт, відсутність дозволу є порушенням вимог частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 5 Порядку № 466» (Постанова ВСУ від 25 березня 2020 року по справі №464/7984/16-а.) Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичними особами, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодовувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодовувати завдані збитки в повному обсязі. Розмір збитків, що підтримують відшкодування потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справ або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересів. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема: 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Суд може захищати цивільне право або інтереси іншим способом, що встановлено договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Таким чином, суд приходить до висновку, що шкода, завдана спільному майну співвласників будинку, підлягає відшкодуванню відповідачем шляхом відновлення вказаного майна за власний рахунок та приведення майна в попередній стан, а отже позовні вимоги підлягають задоволенню. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до ст. 141 ЦПК України, витрати понесені позивачем з оплати судового збору підлягають стягненню з відповідача. Європейський Суд з прав людини повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

Outcome: approved