Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-21 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом, який мотивовано тим, зокрема, що [INFO] померла рідна матір позивача [PERSON] , яка до дня своєї смерті проживала у м.Могилів-Подільський Могилів-Подільського району Вінницької області. Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з 1/3 частки квартири [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем за заповітом. Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак йому було відмовлено, у зв`язку з тим, що ним було пропущено строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що строк ним було пропущено з поважних причин, оскільки у період з 24.06.2025 по 25.06.2025 він хворів, у зв`язку з чим не мав можливості звернутись до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене вище, позивач просить суд надати йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 25.07.2025 відкрито загальне провадження у справі та розпочато підготовче провадження у справі. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 29.09.2025 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 02.10.2025 витребувано у приватного нотаріуса витяг із спадкового реєстру щодо складання заповітів чи спадкових договорів, виданих свідоцтв про право на спадщину та за наявності належним чином завірених копії документів зі спадкової справи до майна померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 23.10.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 20.11.2025 відкладено судове засідання. Позивач в судове засідання не з`явився. Представник позивача подала до суду заяву про проведення розгляду справи без їх участі. Позовні вимоги підтримала. Не заперечувала проти ухвалення заочного рішення у справі. Відповідач в судове засідання не з`явилась. Про дату, час та місце проведення судового розгляду завжди повідомлялась завчасно та належним чином за зареєстрованою адресою проживання, однак поштові відправлення щоразу повертались до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до ст.128 ЦПК України є належним повідомленням. Третя особа в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся завчасно та належним чином за адресою проживання. Під час судового розгляду будь-яких заяв, клопотань чи заперечень до суду не подавав, однак судову кореспонденцію неодноразово отримував за адресою місця проживання, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення. Враховуючи зазначені обставини суд, зважаючи на відсутність заперечень від сторони позивача, ухвалою від 22.12.2025 вирішив провести заочний розгляд справи на підставі наявних в справі доказів, відповідно до положень ст. 280-281 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності суд встановив таке. Встановлено, що [INFO] народився [PERSON] , батьками якого є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.7). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.8). Відповідно до довідки виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради №283 від 16.07.2025 [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . На день смерті вказаної особи, за даною адресою також була зареєстрована, зокрема, [PERSON] (а.с.9). Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №436051425 від 18.07.2025 квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності, по 1/3 частки кожному, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с.10). В матеріалах справи наявний заповіт посвідчений 22.11.2024 приватним нотаріусом Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Анцут Л.М., зі змісту якого слідує, зокрема, що [PERSON] , [INFO] , заповіла належну їй 1/3 частку у вказаній вище квартирі, а також земельну ділянку з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 0522684500:01:000:0307 сину [PERSON] , [INFO] (а.с.12). З постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Павлюк Л.М. №27/02-31 від 14.07.2025 слідує, що позивач не може оформити свої спадкові права, оскільки заяву про прийняття спадщини після померлої [PERSON] у встановлений законом строк не подав (а.с.13-14). З матеріалів спадкової справи №8/2025 до майна померлої [INFO] [PERSON] слідує, зокрема, що із заявою про прийняття спадщини звернулась лише [PERSON] . Позивач стверджує, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустив з поважних причин, оскільки у період з 24.06.2025 по 25.06.2025 роки хворів. На підтвердження зазначеної обставини суду надано довідку ФОП [PERSON] в якій вказано, що у період з 24.06.2025 по 25.06.2025 перебував на лікуванні (а.с.15). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. При вирішенні справи суд зважає на те, що згідно вимог ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За конкретних фактичних обставин кожної справи суд має оцінювати тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що має важливе правове значення (постанови ВС від 03.04.2024, справа № 639/8197/21, провадження № 61-14773св23). Так, суд звертає увагу на те, що строк на подання заяви про прийняття спадщини для позивача закінчився 25.06.2025, тоді як до суду він звернувся 21.07.2025. Таким чином, між датою закінчення строку для прийняття спадщини та датою звернення до суду, минуло 26 днів. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». Крім того, згідно з правовим висновком, викладеним Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, під час вирішення питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Свобода заповіту охоплює особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належно вираженим, підлягає правовій охороні і після смерті заповідача. Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також неодмінність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання. Тобто, складаючи заповіт, спадкодавець виражає свою волю на набуття спадкоємцем права на визначене в ньому майно. Натомість, за загальним правилом, прийняття спадщини потребує активних дій спадкоємця. Враховуючи зазначене, дотриманням свободи заповіту в частині реалізації волі спадкодавця є забезпечення спадкоємцю можливості прийняти спадщину в порядку, встановленому чинним законодавством. Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 26.06.2024 у справі №686/5757/23 (провадження № 14-50цс24). Враховуючи вказані вище обставини справи, зміст доказів, та те, що доводи позивача знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду справи, за відсутності будь-яких заперечень від відповідача, яка належним чином повідомлялась про судовий розгляд, а також будь-яких пояснень третьої особи щодо суті спору, зважаючи на незначний термін пропуску строку для прийняття спадщини та звернення до суду за захистом своїх прав позивачем, суд вважає, що позивач, як спадкоємець за заповітом має право на визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . Враховуючи вимоги ч.3 ст.1272 ЦК України достатнім строком суд вважає три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved