Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу. Свій позов мотивує тим, що 23.05.2009 сторони зареєстрували шлюб у Дарницькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 257. Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя не склалося через несумісність характерів, фактично шлюбні стосунки припинено з січня 2025, проживали в одному житловому приміщенні, але окремо, спільного господарства не ведуть. Позивач зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , але на даний час з 08.06.2022 разом з неповнолітніми дітьми перебуває на обліку як внутрішньо переміщена особа та має зареєстроване фактичне місце проживання/перебування: [ADDRESS] , про що свідчить довідка Управління ЦНАП виконавчого комітету Канівської міської ради № 7103-7001268573 від 08.06.2022. Примирення та збереження шлюбу між сторонами неможливе з підстав викладених вище, крім того, перебування у шлюбі суперечить інтересам позивача. Просить суд розірвати шлюб укладений між сторонами. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує повністю, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини його неявки суду не відомі, відзив у встановлений строк не поданий. Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи відсутність заперечень позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України. Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, повно, всебічно та безпосередньо з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд дійшов наступних висновків. Згідно зі свідоцтвом про шлюб (а.с.11) вбачається, що [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 23.05.2009 року у Дарницькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 257. Після державної реєстрації шлюбу прізвище позивача « [PERSON] ». Зі свідоцтв про народження серії [NUMBER] від 23.12.2021 та серії [NUMBER] від 23.12.2021 (а.с.12-13) встановлено, що сторони є батьками дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Згідно з довідки Управління ЦНАП виконавчого комітету Канівської міської ради № 7103-7001268573, № 7103-7001268671, № 7103-70011268709 від 08.06.2022 [PERSON] разом з [PERSON] та [PERSON] перебувають на обліку як внутрішньо переміщені особи та мають зареєстроване фактичне місце проживання/перебування: [ADDRESS] (а.с.7-9). Відповідно до ч.1ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. За приписами ч.3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Частиною 2 ст. 112 СК України встановлено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. З`ясувавши обставини справи, суд вважає, що шлюб між сторонами носить формальний характер, сімейних відносин сторони не підтримують, взаємні почуття між ними втрачені і примирення між сторонами неможливе. Крім того, на думку суду, подальше перебування їх у шлюбі буде суперечити їхнім інтересам, тому позов підлягає до задоволення. Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Outcome: approved