Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-18 00:00:00

У листопаді 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод шляхом виселення. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 06 серпня 2021 року позивач придбав з електронних торгів квартиру [ADDRESS] . 16 вересня 2021 року приватним нотаріусом КМНО Ляшенком В. В. було видано позивачу свідоцтво № 1534 про право власності на вищевказану квартиру та проведено державну реєстрацію права власності. Однак, позивач, як власник, позбавлений можливості володіти та користуватися власною квартирою внаслідок протиправних дій відповідачів, що були колишніми власниками квартири, які протиправно користуються його майном. Ураховуючи вищевикладене, просив виселити [PERSON] та [PERSON] з квартири [ADDRESS] , зазначивши для проживання інше житлове приміщення та стягнути з відповідачів судові витрати. Ухвалою судді від 17 листопада 2021 року у справі відкрито провадження для розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. У грудні 2021 року до суду надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] до [PERSON] , Товариства з обмеженою відповідальністю «Схід Фінанс» (далі - ТОВ «Схід Фінанс»), третя особа - [PERSON] , про визнання права користування житловим приміщенням. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 06 вересня 2000 року [PERSON] набув право власності на нерухоме майно - квартиру [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Богдановою В. М. 06 вересня 2000 року за реєстровим № 3353. 20 жовтня 2004 року між Акціонерним комерційним банком «Альянс» (далі - АКБ «Альянс») та [PERSON] укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Виходцевим І. А. та зареєстрований в реєстрі за № 4456, в якості забезпечення виконання в повному обсязі зобов`язань за кредитним договором № 023-04/ПК, укладеним між АКБ «Альянс» та [PERSON] від 19 жовтня 2004 року та вказане нерухоме майно було передано в іпотеку. 12 листопада 2019 року представники ТОВ «Схід Фінанс» повідомили [PERSON] , що згідно Державного реєстру права власності на нерухоме майно та інших речових прав, власником предмету іпотеки на даний час є ТОВ «ФК «Схід Фінанс» на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 11 жовтня 2019 року, індексний номер - 49139810 про реєстрацію права власності за ТОВ «Схід Фінанс», внесеного державним реєстратором Пода С. П 09 січня 2020 року [PERSON] придбав у ТОВ «Схід Фінанс» квартиру [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири з розстроченням платежу, посвідченого 09 січня 2020 року приватним нотаріусом КМНО Михайловою Н. О. за реєстровим № 35. Відповідачі за первісним позовом завжди проживали та користувалися цією квартирою, тим більше пунктом 10 вказаного договору передбачено, що повний комплект ключів від квартири передається покупцем одразу після його підписання. 16 червня 2020 року наказом Міністерства юстиції України № 2009/5 задоволено скаргу [PERSON] та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 11 жовтня 2019 року індексний номер - 49139810 про реєстрацію права власності за ТОВ «Схід Фінанс», внесеного державним реєстратором Пода С. П., Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). 21 серпня 2020 року ТОВ «Схід Фінанс» звернулося з листом-повідомленням № 2108/20-1 до Державного реєстратора з проханням відновити запис про іпотеку за договором іпотеки № 6/Н від 20 жовтня 2004 року. 24 листопада 2020 року відбувся перехід права власності на даний об`єкт за актом приймання-передачі нерухомого майна на користь ТОВ «Аверс Моторс», код ЄДРПОУ: 25096047, серія та номер: реєстровий № 2631, 2632, виданий 20 листопада 2020 року, видавник: Халік В. В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, на підставі якого державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халік В. В. було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 55316077 від 24 листопада 2020 року. 10 лютого 2021 року відбулася передача даного об`єкту в іпотеку на підставі договору іпотеки № 209, від 10 лютого 2921 року, видавник Халік В. В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу; відомості про основне зобов`язання: строк виконання основного зобов`язання: 10 березня 2021 року, розмір основного зобов`язання: 2 000 000,00 грн, правочин, в якому встановлено основне зобов`язання: Договір надання позики, серія та номер: 2021/01, виданий 29 січня 2021 року, видавник: ПАТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Українські приватні інвестиції», ТОВ «Аверс Моторс»; відомості про суб`єктів: Іпотекодержатель: ПАТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Українські приватні інвестиції», код ЄДРПОУ: 37568901, країна реєстрації: Україна, додаткові відомості: від імені, в інтересах та за рахунок якого на підставі та відповідно до умов Договору про управління активами корпоративного інвестиційного фонду № 05-УА-2012/НР від 30 вересня 2014 року діє ТОВ «Елліот Ессет Менеджмент», ідентифікаційний код за ЄДРПОУ 35572869, Боржник: ТОВ «Аверс Моторс», код ЄДРПОУ: 25096047, країна реєстрації: Україна; підстава для державної реєстрації: договір іпотеки № 209 від 10 лютого 2021 року, видавник: Халік В. В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, що підлягає скасуванню, як похідна реєстрація. 20 травня 2021 року був накладений арешт на нерухоме майно (вказаний об`єкт) на підставі постанови про арешт майна боржника, серія та номер: 65513354, виданий 20 травня 2021 року, видавник: приватний виконавець Турчин А. А.; відомості про суб`єктів обтяження: Обтяжувач: приватний виконавець Турчин А. А., причина відсутності коду ЄДРПОУ: інша причина відсутності коду, країна реєстрації: Україна; особа, майно/права якої обтяжуються: ТОВ «Аверс Моторс», код ЄДРПОУ: 25096047; опис предмета обтяження: квартира, що складається з 3 житлових кімнат, загальна площа - 77,8 кв.м., житлова площа - 53,4 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000. 16 серпня 2021 року відбувся перехід права власності на даний об`єкт за свідоцтвом № 1534 від 16 серпня 2021 року видавник: Ляшенко В. В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу на користь [PERSON] (реєстраційний номер облікової картки платника податків: [NUMBER] , паспорт громадянина), на підставі якого державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ляшенко В. В. було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 59853294 від 16 серпня 2021 року 11:58:11, що підлягає скасуванню, як похідна державна реєстрація. [PERSON] зазначає, що в колегії з питань розгляду у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України перебуває на розгляді скарга [PERSON] та [PERSON] в межах якої оскаржується перехід права власності до [PERSON] . Окрім того, зазначає, що сам факт переходу права власності на квартиру до іншої особи не є безумовною підставою для виселення членів сім`ї колишнього власника цього нерухомого майна. Ураховуючи вищевикладене, просив визнати за [PERSON] право користування квартирою [ADDRESS] . У грудні 2021 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] про усунення перешкод шляхом виселення, в якому остання заперечила з приводу задоволення позову з підстав, зазначених у зустрічній позовній заяві [PERSON] . У грудні 2021 року від представника позивача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив, в якій останній заперечив з приводу прийняття відзиву до розгляду, оскільки він поданий з пропуском строку, встановленого ухвалою від 17 листопада 2021 року, а також просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. У грудня 2021 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких просила відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. У грудні 2021 року до суду надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] до [PERSON] , третя особа - [PERSON] , про скасування правовстановлюючих документів. У вимогах вищевказаного позову [PERSON] просив: скасувати протокол проведення електронних торгів № 549396 від 06 серпня 2021 року, складений за результатами електронних торгів з продажу трикімнатної квартири, загальною площею 77,8 кв.м., житловою площею 53,4 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] ; скасувати акт № 2265/01-29 приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, складений приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Турчином А. А. 13 серпня 2021 року; скасувати свідоцтво № 1534 від 16 серпня 2021 року про право власності на квартиру, посвідчене приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лященко В. В., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118667580000; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 59853294 від 16 серпня 2021 року, приватним нотаріус Ляшенко В. В. Київський міський нотаріальний округ м. Київ, про реєстрацію права власності за [PERSON] , номер запису про право власності: 43501302 від 16 серпня 2021 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118667580000, що підтверджується витягом із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 270631713, сформованим 16 серпня 2021 року. Ухвалою суду від 27 січня 2022 року зустрічні позовні заяви [PERSON] до [PERSON] , ТОВ «Схід Фінанс», третя особа - [PERSON] , про визнання права користування житловим приміщенням та [PERSON] до [PERSON] , третя особа - [PERSON] про скасування правовстановлюючих документів прийнято до спільного розгляду із зазначеним вище позовом [PERSON] про усунення перешкод шляхом виселення та постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. У січні 2022 року від відповідача за зустрічним позовом [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] про усунення перешкод шляхом виселення, в якому останній заперечив з приводу задоволення позову. У лютому 2022 року від представника позивача за первісним позовом [PERSON] - [PERSON] до суду надійшов відзив на зустрічну позовну заяву [PERSON] , в якому останній заперечив з приводу задоволення позову, вказавши на його безпідставність та необґрунтованість. У лютому 2022 року від представника позивача за первісним позовом [PERSON] - [PERSON] до суду надійшов відзив на зустрічну позовну заяву [PERSON] , в якому останній заперечив з приводу задоволення позову, вказавши, що оскільки право власності [PERSON] припинено 20 липня 2020 року, позивач вважає, що відсутні порушені, невизнані або оспорювані права [PERSON] . У лютому 2022 року від відповідача за зустрічним позовом [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву [PERSON] , в якій останній зазначив, що не оспорює право власності на квартиру, а оспорює право на проживання в ній. У лютому 2022 року від відповідача за зустрічним позовом [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву [PERSON] , в якій останній підтримав позовну заяву [PERSON] . У липні 2022 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла заява про зміну підстав та предмету позову зустрічної позовної заяви. У липні 2022 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла заява про зміну підстав та предмету позову зустрічної позовної заяви. Ухвалою суду від 23 серпня 2022 року залучено до участі у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод шляхом виселення та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , ТОВ «Схід Фінанс», третя особа - [PERSON] , про визнання права користування житловим приміщенням й зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - [PERSON] , про скасування правовстановлюючиї документів, в якості співвідповідачів - ДП «СЕТАМ» та приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Турчина А. А. У вересні 2022 року від [PERSON] надійшли пояснення до заяви про зміну предмета зустрічної позовної заяви про визнання недійсними та скасування правовстановлюючих документів від 15 липня 2022 року, в яких останній просив задовольнити заяву про зміну предмету позову зустрічної позовної заяви. Справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод шляхом виселення та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , ТОВ «Схід Фінанс», третя особа - [PERSON] , про визнання права користування житловим приміщенням й зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - [PERSON] , ДП «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Турчина А. А., про скасування правовстановлюючих документів (справа № 757/60602/21-ц) об`єднано в одне провадження зі справою № 757/11762/22-ц за позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , ТОВ «Аверс Моторс», третя особа: Халік В. В. про визнання недійсним правочину та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання правочину недійсним, за позовними вимогами [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс», [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Києва, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, скасування реєстраційної дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Д. М. - рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 54335665 від 30 вересня 2020 року, за позовними вимогами [PERSON] до [PERSON] про витребування майна із чужого незаконного володіння трикімнатної квартири, розташованої у [ADDRESS] ; за позовними вимогами [PERSON] до [PERSON] , третя особа - [PERSON] про визнання права власності на нерухомість, а саме: трикімнатну квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним договору дарування трикімнатної квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ; за позовними вимогами [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] про визнання рішення протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України від 19 січня 2022 року № 153/5, зобов`язання Міністерства юстиції України відновити в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 53745837 від 25 серпня 2020 року, прийняте державним реєстратором Чернігівської районної державної адміністрації Чернігівської області Пінчуком І. Ю. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24 квітня 2023 року під головуванням судді Батрин О. В. справи за - позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , ТОВ «Аверс Моторс», третя особа - Халік В. В. , про визнання недійсним акту приймання-передачі нерухомого майна, скасування реєстраційної дії та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання правочину недійсним та скасування запису про право власності; - позовом [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс», [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Києва, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та скасування реєстраційної дії; - за позовом [PERSON] до [PERSON] про витребування майна із чужого незаконного володіння; - за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - [PERSON] про визнання права власності на нерухомість та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання правочину недійсним, скасування запису про право власності; - за позовом [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] про визнання рішення протиправним та його скасування, об`єднано в одне провадження та присвоєно єдиний унікальний номер № 757/60602/21. З матеріалів справи № 757/11762/22-ц, що надійшли на виконання ухвали Печерського районного суду м. Києва від 24 квітня 2023 року про об`єднання позовів до спільного розгляду вбачається наступне. У травні 2022 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , ТОВ «Аверс Моторс», третя особа - Халік В. В. , про визнання недійсним акту приймання-передачі нерухомого майна, скасування реєстраційної дії. В обґрунтування вищевказаного позову [PERSON] вказав, що відповідач [PERSON] не мав необхідного обсягу цивільної дієздатності при укладенні акту від 20 листопада 2020 року. Ураховуючи вищевикладене просив визнати недійсним акт приймання-передачі нерухомого майна від 20 листопада 2020 року, видавник приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халік В. В., що укладений між [PERSON] та ТОВ «Аверс Моторс», скасувати реєстраційну дію приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халік В. В. - рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер: 55316077 від 24 листопада 2020 року. Ухвалою судді Батрин О. В. від 24 травня 2022 року позовну заяву [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , ТОВ «Аверс Моторс», третя особа - Халік В. В. , про визнання недійсним акту приймання-передачі нерухомого майна, скасування реєстраційної дії - залишено без руху. Ухвалою судді Батрин О. В. від 17 червня 2022 року у справі відкрито провадження для розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У жовтні 2022 року від представника відповідача - [PERSON] - [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній заперечив з приводу задоволення позову. У жовтні 2022 року від представника відповідача - [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] , [PERSON] про визнання правочину недійсним та скасування запису про право власності. В обґрунтування вищевказаного позову зазначив, що договір, укладений між [PERSON] та [PERSON] має ознаки фіктивного правочину та підлягає визнанню недійсним з моменту його вчинення. Ураховуючи вищевикладене просив: визнати недійсним договір дарування квартири [ADDRESS] , укладений між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом КМНО Фісенко Т. П. 20 липня 2020 року; скасувати запис про право власності № 37399346 від 20 липня 2020 року, здійснений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фісенко Т. П. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53214718 від 20 липня 2020 року та стягнути з відповідача судові витрати. У лютому 2022 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс», [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Києва про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та скасування реєстраційної дії. В обґрунтування вищевказаної позовної заяви позивач [PERSON] зазначив, що відповідач ТОВ «Схід Фінанс» не мав необхідного обсягу цивільної дієздатності при укладенні договору від 30 вересня 2020 року. Ураховуючи вищевикладене, просив: визнати недійсним договір купівлі-продажу від 30 вересня 2020 року, укладений між ТОВ «Схід Фінанс» та [PERSON] та скасувати реєстраційну дію приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Д. М. - рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер: 54335665 від 30 вересня 2020 року. 16 вересня 2022 року у вищевказаній справі відкрито провадження для розгляду за правилами загального позовного провадження. У жовтні 2022 року від представника відповідача - [PERSON] - [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній заперечив з приводу задоволення позову з підстав відсутності порушених чи оспорюваних прав [PERSON] . У листопаді 2022 року від позивача [PERSON] надійшла заява про зміну підстав позову. Ухвалою суду від 02 листопада 2022 року позовну заяву [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс», [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Києва про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та скасування реєстраційної дії об`єднано до спільного розгляду з матеріалами справи № 757/11762/22-ц. 28 липня 2022 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння. В обґрунтування позову [PERSON] вказував, що є власником квартири [ADDRESS] відповідно до договору дарування від 20 липня 2020 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] . Вищевказана квартира вибула з його володіння неправомірно. Між відповідачем та позивачем відсутні зобов`язально-правові відносини стосовно квартири. Ураховуючи вищевикладене просив: витребувати трикімнатну квартиру, загальною площею 77,8 кв.м, житловою площею 53,4 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000 з незаконного володіння [PERSON] на користь законного володільця (власника) [PERSON] ; встановити порядок виконання рішення суду шляхом скасування: протоколу проведення електронних торгів № 549396 від 06 серпня 2021 року, складений за результатами електронних торгів з продажу трикімнатної квартири, загальною площею 77,8 кв.м., житловою площею 53,4 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] ; акт № 2265/01-29 приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, складений приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Турчиним А. А. 13 серпня 2021 року; свідоцтва № 1534 від 16 серпня 2021 року про право власності на квартиру, що посвідчене приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ляшенко В. В., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 59853294 від 16 серпня 2021 року, державний реєстратор приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Київ Ляшенко В. В., про реєстрацію права власності за [PERSON] , номер запису про право власності: 43501302 від 16 серпня 2021 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 270631713, сформованим 16 серпня 2021 року; а також шляхом відновлення запису в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі прав власності на нерухоме майно стосовно права власності [PERSON] на квартиру, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000. Ухвалою судді Батрин О. В. від 10 вересня 2022 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишено без руху. Ухвалою судді Батрин О. В. від 30 серпня 2022 року у справі відкрито провадження для розгляду за правилами загального позовного провадження. У жовтні 2022 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній заперечив з приводу задоволення позову, вказавши, що [PERSON] є добросовісним набувачем у порядку встановленому для виконання судових рішень. У січні 2022 року до Печерського районного суду у м. Києві надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що є власником квартири [ADDRESS] відповідно до договору дарування від 20 липня 2020 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] . Проте, його право власності оспорюється [PERSON] , а саме останнім подано позов про виселення позивача з квартири [ADDRESS] . Ураховуючи вищевикладене, просив: визнати за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] на підставі договору дарування від 20 липня 2020 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою судді Батрин О. В. від 07 лютого 2022 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на нерухомість - залишено без руху. Ухвалою судді Батрин О. В. від 08 вересня 2022 року у справі відкрито провадження для розгляду за правилами загального позовного провадження. У жовтні 2022 року від [PERSON] до суду надійшли пояснення до позовної заяви, в яких останній позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Ухвалою суду від 06 жовтня 2022 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на нерухомість об`єднано в одне провадження з позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння та присвоєно справі № 757/18924/22-ц. У листопаді 2022 року від позивача [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння, в якому останній позовні вимоги підтримав, вказавши, що квартира вибула з його володіння незаконно, оскільки, останній нікому не продавав та не дарував вищевказану квартиру. Ухвалою судді Батрин О. В. від 14 листопада 2022 року зустрічну позовну заяву [PERSON] про визнання договору дарування недійсним - залишено без руху. У грудні 2022 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких останній просив відмовити в задоволенні позовних вимог про витребування майна з чужого незаконного володіння. У листопаді 2022 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] про визнання договору дарування недійсним в новій редакції. У грудні 2022 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , про визнання рішення протиправним та його скасування. В обґрунтування вищевказаної позовної заяви представник позивача зазначав, що Міністерством юстиції України було порушено порядок розгляду скарги. Ураховуючи вищевикладене позивач просив: визнати незаконним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 19 січня 2022 року; зобов`язати Міністерство юстиції України відновити в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 53745837 від 25 серпня 2020 року, прийняте державним реєстратором Чернігівської РДА Чернігівської області Пінчуком І. Ю. та стягнути з відповідача судові витрати. Ухвалою судді Батрин О. В. від 22 грудня 2022 року у справі відкрито провадження для розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою судді Батрин О. В. від 22 грудня 2022 року матеріали справи за позовом [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] про визнання рішення протиправним та його скасування об`єднано з матеріалами справи № 757/18924/22-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння. У березні 2023 року від представника Міністерства юстиції України Панчишена А. до суду надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] про визнання рішення протиправним та його скасування, в якому останній заперечив з приводу задоволення позову вказавши, що з відомостей Державного реєстру прав встановлено, що державним реєстратором Пінчуком І. Ю. на підставі оскаржуваного рішення проведено державну реєстрацію іпотеки № 37888607 ТОВ «Схід Фінанс» щодо квартири, яка належала скаржнику на праві власності. Оскаржуване рішення прийнято державним реєстратором Пінчуком І. Ю. за результатом розгляду заяви про державну реєстрацію обтяження від 25 серпня 2020 року № 41103317, поданої керівником ТОВ «Схід Фінанс» [PERSON] , до якої додано: договір відступлення права вимоги за іпотечним договором від 20 червня 2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайловою Н. О. за реєстровим № 2087, лист-повідомлення ТОВ «Схід Фінанс» від 21 серпня 2020 року № 2108/20-2. Однак, відповідно до відомостей Державного реєстру прав, колегією встановлено, що іпотека № 37888607 ТОВ «Схід Фінанс» щодо квартири була припинена 09 січня 2020 року приватним нотаріусом Михайловою Н. О. Таким чином, державний реєстратор Пінчук І. Ю. під час прийняття оскаржуваного рішення належним чином не перевірив відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно. На підставі оскаржуваного рішення приватним нотаріусом Юдіним М. А. проведено державну реєстрацію переходу права власності на квартиру від [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс» у зв`язку із задоволенням вимог іпотекодержателя, в порядку статті 37 Закону України «Про іпотеку». Скаржник просить скасувати оскаржуване рішення, зазначаючи, що ним не отримувалась вимога іпотекодержателя про усунення порушення основного зобов`язання. Водночас оскаржуване рішення прийнято приватним нотаріусом Юдіним М. А. за результатом розгляду заяви про державну реєстрацію права власності від 26 серпня 2020 року № 41130031, поданої керівником ТОВ «Схід Фінанс» [PERSON] , до якої додано договір іпотеки від 03 лютого 2012 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чорноног Л. В. за реєстровим № 270, договір відступлення права вимоги за іпотечними договорами від 15 червня 2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Михайловою Н. О. за реєстровим № 2012, договір відступлення права вимоги за іпотечними договорами від 20 червня 2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Михайловою Н. О. за реєстровим № 2087; повідомлення ТОВ «Схід Фінанс» від 22 червня 2020 року № 220601/20, адресоване скаржнику та [PERSON] з вимогою погасити заборгованість за кредитним договором від 19 жовтня 2004 року, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 0209911659782, адресоване скаржнику, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 0209911684205 адресоване скаржнику, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 0209911659073 адресоване [PERSON] , рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 0209911659766, адресоване [PERSON] , опис вкладення до цінного листа, довідка про залишок боргу від 26 серпня 2020 року № 2608/20-1, видана ТОВ «Схід Фінанс», звіт про оцінку нерухомого майна. Комплектність, зміст та форма документів надавали підстави для проведення відповідних реєстраційних дій, із здійсненням ним всіх необхідних реєстраційних дій відповідно до вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - Закон) та порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127. На підставі оскаржуваного рішення приватним нотаріусом Юдіним М. А. проведено державну реєстрацію переходу права власності на квартиру від ТОВ «Схід Фінанс» до [PERSON] . З Державного реєстру прав встановлено, що приватним нотаріусом Юдіним М. А. прийнято оскаржуване рішення на підставі посвідченого ним правочину, а саме договору купівлі-продажу квартири від 07 вересня 2020 року, укладеного між ТОВ «Схід Фінанс» та [PERSON] , зареєстрованого в реєстрі за № 797, щодо якого відсутні відомості про визнання його недійсним або ж, що нотаріальна дія скасована в судовому порядку. На підставі оскаржуваного рішення приватним нотаріусом Халік В. В. проведено державну реєстрацію переходу права власності на квартиру від [PERSON] до ТОВ «Виробничо-торгова компанія «Стимул». З відомостей Державного реєстру встановлено, що оскаржуване рішення 4 прийнято приватним нотаріусом Халік В. В. за результатом розгляду заяви про державну реєстрацію права власності від 21 листопада 2020 року № 42668855, до якої додано, зокрема акт прийому-передачі від 20 листопада 2020 року, укладений між [PERSON] та ТОВ «Виробничо-торгова компанія «Стимул», справжність підписів на якому посвідчено приватним нотаріусом Халік В. В. за реєстровими № № 2619, 2620, який надавав підстави для проведення державної реєстрації права власності ТОВ «Виробничо-торгова компанія «Стимул» на квартиру, із здійсненням ним всіх необхідних реєстраційних дій відповідно до вимог Закону та Порядку № 1127. Зазначає про те, що приватними нотаріусами Юдіним М. А. та Халік В. В. прийнято оскаржувані рішення відповідно до вимог законодавства, оскільки комплектність, зміст та форма документів надавали підстави для проведення реєстраційних дій, також оскаржуване рішення 3 прийнято приватним нотаріусом Юдіним М. А. на підставі посвідченого ним правочину, який не був визнаний судом недійсним або ж нотаріальна дія була скасована, із здійсненням ним всіх необхідних реєстраційних дій відповідно до вимог Закону та Порядку № 1127. Відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини шостої статті 37 Закону за результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України приймає мотивоване рішення, зокрема, про задоволення (повне чи часткове) скарги шляхом прийняття рішення про скасування рішення про державну реєстрацію прав. Отже, скасуванню підлягає оскаржуване рішення, оскільки воно прийнято державним реєстратором Пінчуком І. Ю. з порушенням вимог статей 10,18, 24 Закону, скарга підлягає частковому задоволенню. Ухвалою суду від 09 березня 2023 року об`єднано в одне провадження справи № 757/18924/22-ц та № 757/11762/22-ц, присвоєно загальний номер справи № 757/11762/22-ц за позовними вимогами: [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , ТОВ «Аверс Моторс», третя особа - Халік В.В. , про визнання недійсним правочину, а саме: за позовними вимогами про: - визнання недійсним акту приймання-передачі нерухомого майна, серія та номер: реєстровий номер № 2631, 2632, виданий 20 листопада 2020 року, видавник Халік В. В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, укладений між [PERSON] та ТОВ «Аверс Моторс», а саме квартирою [ADDRESS] ; - скасування реєстраційної дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халік В. В. - рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 55316077 від 24 листопада 2020 року; та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання правочину недійсним, відповідно до якої позовними вимогами є: - визнання недійсним договору дарування трикімнатної квартири, розташованої у [ADDRESS] (загальною площею 77,8 кв.м., житловою площею 53,4 кв.м.), який укладено 20 липня 2020 року між [PERSON] та [PERSON] , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фісенко Т. П. 20 липня 2020 року (зареєстрованого в реєстрі № 572); - скасування запису про право власності № 37399346 від 20 липня 2020 року, здійсненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фісенко Т. П. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53214718 від 20 липня 2020 року 18:01641, приватним нотаріусом Фісенко Т. П., Київського міського нотаріального округу м. Київ; - за позовними вимогами [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс», [PERSON] , треті особи: [PERSON] , Щелков Д. М., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Києва про визнання недійсним правочину, а саме про: - визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, серія та номер 310, виданого 30 вересня 2022 року, видавник Щелков Д. М., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, укладений ТОВ «Схід Фінанс» та [PERSON] - скасування реєстрації дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Д. М. - рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 54335665 від 30 вересня 2020 року. - за позовними вимогами [PERSON] до [PERSON] про витребування майна із чужого незаконного володіння трикімнатної квартири, розташованої у [ADDRESS] (загальною площею 77,8 кв.м., житловою площею 53,4 кв.м.), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000; - за позовними вимогами [PERSON] до [PERSON] , третя особа - [PERSON] , про визнання права власності на нерухомість, а саме: - визнання за [PERSON] права власності на об`єкт нерухомого майна реєстраційний номер: 2118867580000 - трикімнатна квартира загальною площею 77,8 кв.м., житловою площею 53,4 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фісенко Т. П. 20 липня 2020 року, зареєстрованого в реєстрі за номером 572 (витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 217046560 від 20 липня 2020 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 53214718 від 20 липня 2020 18:01:41, приватний нотаріус Фісенко Т. П., Київський міський нотаріальний округ м. Київ. та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання правочину недійсним, а саме: - визнання недійсним договору дарування трикімнатної квартири, загальною площею 77,8 кв.м., житловою площею 53,4 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , укладеного між [PERSON] та [PERSON] , який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фісенко Т. П. та зареєстровано 20 липня 2020 року в реєстрі за № 572. - скасування запису про право власності № 37399346, вчиненого 20 липня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фісенко Т.П. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53214718 від 20 липня 2020 року 18:01:41 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фісенко Т.П. за позовними вимогами [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] про визнання рішення протиправним та його скасування, а саме: - наказу Міністерства юстиції України від 19 січня 2022 року № 153/5; - зобов`язання Міністерства юстиції України відновити в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 53745837 від 25 серпня 2020 року, прийняте державним реєстратором Чернігівської районної державної адміністрації Чернігівської області Пінчуком І. Ю. У травні 2023 року у справі № 757/60602/21-ц до суду надійшов відзив від [PERSON] на позовну заяву [PERSON] про визнання правочину недійсним, в якому останній заперечив з приводу задоволення позову, оскільки на час укладення договору дарування квартири [PERSON] не мав боргових зобов`язань. У березні 2023 року від представника [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] про визнання рішення протиправним та його скасування, в якій останній заперечив з приводу обставин, викладених у відзиві, вказавши, що скарга до Міністерства юстиції України була подана [PERSON] та [PERSON] . Крім того, при розгляді скарги [PERSON] та [PERSON] не було залучено всіх заінтересованих осіб, що було підтверджено відзивом відповідача. У липні 2023 року від представника [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив від 11 травня 2023 року, в якій останній заперечив з приводу прийняття відзиву, як такого, що поданий з пропуском строку. У липні 2023 року до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив від 11 травня 2023 року, в яких останній вказав, що ним не було пропущено строк для подачі відзиву. У січні 2024 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] про визнання недійсним акту про реалізацію предмету іпотеки, свідоцтва про право власності та скасування рішення про державну реєстрацію. Ухвалою судді від 20 лютого 2024 року позовну заяву [PERSON] про визнання недійсним акту про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтва про право власності та скасування рішення про державну реєстрацію - повернуто заявнику. Ухвалою суду від 20 лютого 2024 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ляшенка В. В. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17 квітня 2024 року під головуванням судді Литвинової І. В. об`єднано цивільну справу № 757/8944/24-ц за позовом [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс», [PERSON] , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Д.М., третя особа - [PERSON] про визнання недійсним правочину в одне провадження із цивільною справою № 757/60602/21-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] про витребування майна із чужого незаконного володіння та за позовом [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] про визнання рішення протиправним та його скасування, яка перебуває у судді Бусик О. Л., присвоєно єдиний спільний номер 757/60602/21-ц. У квітні 2024 року від [PERSON] до суду надійшли пояснення на позовну заяву [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс», [PERSON] , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Д. М., третя особа - [PERSON] , про визнання недійсним правочину, в яких останній позовну підтримав та просив задовольнити. Постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 22 червня 2024 року апеляційну скаргу представника [PERSON] - [PERSON] на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 20 лютого 2024 року про повернення позову [PERSON] - задоволено. Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 20 лютого 2024 року про повернення позову [PERSON] - скасовано і направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Ухвалою судді від 29 липня 2024 року відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом [PERSON] . Постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 06 лютого 2025 року апеляційну скаргу представника [PERSON] - [PERSON] на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 29 липня 2024 року про повернення позову [PERSON] - задоволено. Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 29 липня 2024 року скасовано. Справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. У квітні 2024 року від представника [PERSON] - [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] , в якому останній просив відмовити у задоволенні позову, оскільки відсутні оспорювані чи порушені права [PERSON] . У квітні 2025 року від [PERSON] до суду надійшла заява про зміну предмета позову. Ухвалою суду від 22 квітня 2025 року позовну заяву [PERSON] прийнято до спільного розгляду зі справою за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод шляхом виселення та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , ТОВ «Схід Фінанс», третя особа - [PERSON] , про визнання права користування житловим приміщенням й зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , ДП «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Турчина А. А., третя особа - [PERSON] , про скасування правовстановлюючих документів; за позовами [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , ТОВ «Аверс Моторс», третя особа: Халік В. В. , про визнання недійсним правочину та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання правочину недійсним; за позовом [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс», [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Києва, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, скасування реєстраційної дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Д. М.; за позовом [PERSON] до [PERSON] про витребування майна із чужого незаконного володіння; за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - [PERSON] , про визнання права власності та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним договору дарування квартири; за позовом [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] про визнання рішення протиправним та його скасування; за позовом [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс», [PERSON] , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Д.М., третя особа - [PERSON] , про визнання недійсним правочину. Залучено [PERSON] до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору у справі. Ухвалою суду від 29 травня 2025 року позовну заяву третьої особи з самостійними вимогами - [PERSON] до [PERSON] про визнання недійсним акту про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтва про право власності та скасування рішення про державну реєстрацію - залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня вручення ухвали. Ухвалою суду від 17 червня 2025 року позовну заяву третьої особи з самостійними вимогами - [PERSON] до [PERSON] про визнання недійсним акту про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтва про право власності та скасування рішення про державну реєстрацію - залишено без розгляду. Ухвалою суду від 18 червня 2025 року у справі закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представник [PERSON] - [PERSON] позовні вимоги заявлені [PERSON] підтримав, просив задовольнити з викладених у позовах підстав, у задоволенні позовів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] просив відмовити. Представник [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні вимоги, заявлені останнім підтримали, просили задовольнити з викладених у позовах підстав. Позов [PERSON] просили задовольнити, у задоволенні позовів [PERSON] , [PERSON] просили відмовити. Представник [PERSON] - [PERSON] позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] підтримав, просив задовольнити з викладених у позовах підстав, у задоволенні позовів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] просив відмовити. Представник [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні просила позови [PERSON] задовольнити з викладених у позовах підстав, у задоволенні позовів [PERSON] , [PERSON] просила відмовити. Представник Міністерства юстиції України - Рєпкін Н.І. просив відмовити у задоволенні позову [PERSON] до Міністерства юстиції України з викладених у відзиві підстав. Суд, у порядку загального позовного провадження, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судовим розглядом встановлено, що з 06 вересня 2000 року по 20 липня 2020 року власником квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , був [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Богдановою В. М. 06 вересня 2000 року за реєстровим номером № 3353, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000. 19 жовтня 2004 року між [PERSON] та ПАТ «Банк Альянс» було укладено кредитний договір № 023-04/ПК. 20 жовтня 2004 року на підставі договору іпотеки [PERSON] передав в іпотеку АКБ «Альянс» квартиру [ADDRESS] , в якості забезпечення виконання в повному обсязі зобов`язань за кредитним договором № 023-04/ПК від 19 жовтня 2004 року. АКБ «Альянс» уклав договір № 7 про відступлення права вимоги грошових зобов`язань за кредитним договором та договорами забезпечення від 06 червня 2018 року, відповідно до якого передав права вимоги, у тому числі по іпотечним договорам ТОВ «ФК «Альянс плюс». У подальшому ТОВ «ФК Альянс Плюс» передав права вимоги іншій особі ТОВ «Схід Фінанс» на підставі договору № 12-СФ/18 Про відступлення права вимоги грошових зобов`язань за кредитним договором прав за договорами забезпечення від 08 червня 2018 року. 11 вересня 2019 року було здійснено реєстраційний запис про державну реєстрацію права власності на спірну квартиру на користь ТОВ «Схід Фінанс» (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 11 вересня 2019 року № 49139810). 09 січня 2020 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайлова Н. О. внесла до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна рішення про припинення іпотеки квартири [ADDRESS] (індексний номер рішення: 50589031) Відомості були внесені до реєстру на підставі повідомлення ТОВ «Схід Фінанс» № 2712/19-2 від 27 грудня 2019 року. Відповідно до Наказу Міністерства юстиції України № 2009/5 від 16 червня 2020 року Колегією з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації (Антирейдерська колегія) Міністерства юстиції України було задоволено в повному обсязі скаргу [PERSON] та скасовано вищевказане рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 11 вересня 2019 року № 49139810 - скасовано запис про реєстрацію права власності іпотекодержателя ТОВ «Схід Фінанс» на квартиру, який внесено державним реєстратором Пода С. П., Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). 09 січня 2020 року [PERSON] придбав у ТОВ «Схід Фінанс» квартиру [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири з розстроченням платежу, посвідченого 09 січня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайловою Н. О. за реєстровим № 35. Пунктом 20 договору від 09 січня 2020 року передбачено, що право власності на квартиру [ADDRESS] у [PERSON] виникає з моменту державної реєстрації цього права відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а така реєстрація відбудеться одразу після сплати покупцем вартості спірної квартири, оскільки правочин укладено із розстроченням платежу. Будь-яких доказів виконання договору від 09 січня 2020 року матеріали справи не містять. Доказів сплати коштів за вказаним договором купівлі-продажу матеріали справи не містять. 20 липня 2020 року [PERSON] здійснив відчуження вищевказаної квартири на користь сина - [PERSON] , шляхом укладення договору дарування. Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 217046560 від 20 липня 2020 року право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000) з 20 липня 2020 року перейшло до [PERSON] 21 серпня 2020 року ТОВ «Схід Фінанс» звернулося з листом-повідомленням № 2108/20-01 до державного реєстратора з проханням відновити запис про іпотеку за договором іпотеки б/н від 20 жовтня 2004 року. 25 серпня 2020 року за рішенням державного реєстратора Чернігівська районна державна адміністрація Чернігівської області Пінчука І. Ю., індексний номер: 53745837 був поновлений запис про іпотеку на зазначену квартиру. 30 вересня 2020 року було укладено договір купівлі - продажу квартири за адресою: [ADDRESS] між ТОВ «Схід Фінанс» в якості продавця, та [PERSON] , в якості покупця, серія та номер: 310, видавник: Щелков Д. М., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу. Відповідно до пункту 2 вказаного договору купівлі-продажу квартири, квартира, що продається, відчужується продавцем від свого імені на підставі договору іпотеки, посвідченого Виходцевим І. А., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 20 жовтня 2004 року за реєстровим № 4456, а також на підставі договору відступлення права вимоги за іпотечними договорами, укладеного між АТ «Банк Альянс», який є правонаступником усіх прав і обов`язків АКБ «Альянс» та ТОВ «ФК «Альянс Плюс», посвідченого Михайловою Н. О., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 15 червня 2018 року за р. № 2012 та договору відступлення права вимоги за іпотечними договорами, укладеного між ТОВ «ФК «Альянс Плюс» та ТОВ «Схід Фінанс», посвідченого Михайловою Н. О., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 20 червня 2018 року за р. № 2087. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 2118867580000. Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (із відкриттям розділу) індексний номер: 54335665 було прийнято державним реєстратором (приватним нотаріусом) на підставі договору купівлі-продажу квартири, серія та номер: 310 від 30 вересня 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щелковим Д. М. [PERSON] та [PERSON] подано скаргу на рішення про державну реєстрацію права власності та на рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень до Колегії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації (Антирейдерська колегія) Міністерства юстиції України (зареєстрована в Міністерстві юстиції України 12 листопада 2020 року за № КО-32126). Відомостей щодо розгляду даної скарги матеріали не містять та судом не встановлено. 24 листопада 2020 року [PERSON] передано вищевказану квартиру до статутного фонду ТОВ «Аверс Моторс», що підтверджується актом приймання-передачі нерухомого майна, серія та номер: реєстровий № 2631, 2632, виданий 20 листопада 2020 року, видавник: Халік В. В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, на підставі якого державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халік В. В. було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 55316077 від 24 листопада 2020 року. 10 лютого 2021 року відбулася передача спірної квартири в іпотеку на підставі договору іпотеки № 209, від 10 лютого 2021 року, видавник: Халік В. В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу; відомості про основне зобов`язання: строк виконання основного зобов`язання: 10 березня 2021 року, розмір основного зобов`язання: 2000000,00 грн, правочин, в якому встановлено основне зобов`язання: договір надання позики, серія та номер: 2021/01, виданий 29 січня 2021 року, видавник: ПАТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Українські приватні інвестиції», ТОВ «Аверс Моторс»; відомості про суб`єктів: іпотекодержатель: ПАТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Українські приватні інвестиції», додаткові відомості: від імені, в інтересах та за рахунок якого на підставі та відповідно до умов договору про управління активами корпоративного інвестиційного фонду №о05-УА-2012/НР від 30 вересня 2014 року діє ТОВ «Елліотт Ессет Менеджмент», боржник ТОВ «Аверс Моторс», підстава для державної реєстрації: договір іпотеки № 209 від 10 лютого 2021 року, видавник Халік В. В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу. 20 травня 2021 року був накладений арешт на нерухоме майно на підставі постанови про арешт майна боржника, серія та номер: 65513354, виданий 20 травня 2021 року, видавник: приватний виконавець Турчин А. А.; відомості про суб`єкт обтяження: Обтяжувач: приватний виконавець Турчин А. А., причина відсутності коду ЄДРПОУ: інша причина відсутності коду, країна реєстрації: Україна; особа, майно/права якої обтяжуються: ТОВ «Аверс Моторс»; опис предмета обтяження: квартира, що складається з 3 житлових кімнат, загальна площа - 77,8 кв.м., житлова площа - 53,4 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000. У подальшому, 16 серпня 2021 року відбулися електронні торги з продажу предмета іпотеки - квартири за адресою: [ADDRESS] , на яких переможцем став [PERSON] . Реалізація спірної квартири [ADDRESS] здійснювалася приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Турчиновим А. А., в рамках виконавчого провадження 65513354, де боржником було ТОВ «Аверс Моторс». 16 січня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ляшенко В. В. [PERSON] було видано свідоцтво № 1534 про право власності на придбану трикімнатну квартиру, загальною площею 77,8 кв.м., житловою площею 53,4 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомості 2118867580000. Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ляшенко В. В. проведено державну реєстрацію права власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 270631713, сформованим 16 серпня 2021 року. Суд, у першу чергу звертає увагу на спосіб захисту, визначений в позовній заяві [PERSON] до [PERSON] , ДП «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Турчина А. А., третя особа - [PERSON] щодо вимог про скасування Протоколу проведення електронних торгів, скасування Акту про реалізацію предмета іпотеки і Свідоцтва про придбання нерухомого майна. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України). Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України). Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 вересня 2021 року в справі № 742/3070/18 (провадження № 61-628св20) зазначено, що «як захист права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. Тлумачення вказаних норм свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Вимоги про визнання недійсним і скасування протоколу проведення електронних торгів та визнання недійсним правочину купівлі-продажу спірного майна є неефективним способом захисту порушеного права, оскільки відновлення прав позивача охоплюється заявленою позивачем вимогою про визнання недійсними прилюдних торгів». Отже, цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 червня 2022 року у справі №727/10017/18 (провадження № 61-7337св21) зазначено, що «Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18), від 22 жовтня 2019 року у справі № 923/876/16 (провадження № 12-88гс19) та багатьох інших. Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові. Такий висновок сформульований, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (провадження № 12-80гс20, пункт 6.21), від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20, пункт 52), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20, пункт 76)». У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2023 року в справі №233/4365/18 (провадження № 14-96цс21) зазначено, що «оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2022 року у справі № 910/12525/20 (пункт 104), від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20 (пункт 9.66)). З огляду на наведене неналежними та неефективними є відповідні дві вимоги позивача». Видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою пунктом 5 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину. На відміну від дій із нотаріального посвідчення правочинів, нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію з видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, не встановлює дійсні наміри сторін до вчинення правочину, відсутність заперечень щодо кожної з умов правочину, а перевіряє тільки факт набуття права власності на нерухоме майно конкретним набувачем і підтвердження цього права внаслідок проведення прилюдних торгів (див. близькі за змістом висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (пункти 6.21, 6.22). Визнання недійсним свідоцтва як документа, який видав нотаріус для підтвердження права власності переможця аукціону (покупця), не захистить ні інтерес кредитора у поповненні (недопущенні зменшення) ліквідаційної маси боржника, ні такий же інтерес самого боржника. Цей документ не породжує жодного права. Тому позовна вимога про визнання його недійсним не є належним способом захисту (пункти 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 06 липня 2022 року у справі № 914/2618/16 (провадження № 12-25гс21)). Отже, вимоги про визнання недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів, акта реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів є неналежними (неефективними) способами захисту. У зв`язку з цим у задоволенні вказаних вимог належить відмовити саме з цієї підстави. Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 21 серпня 2023 року у справі №727/5112/20. Щодо позовних вимог [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , про визнання протиправним рішення та його скасування, суд зазначає наступне. Згідно статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Пунктом 1 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Державній реєстрації прав підлягають, зокрема, право власності, що встановлено пунктом 1 частини першої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Згідно частини третьої статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» документи, що встановлюють виникнення, перехід, припинення прав на нерухоме майно та їх обтяжень і подаються для державної реєстрації прав, повинні відповідати вимогам, встановленим цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно частини першої статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав, а також дії, пов`язані з автоматичною державною реєстрацією прав, можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів або до суду. Згідно до пункту 1 частини другої статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» Міністерство юстиції України розглядає скарги на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі судового рішення, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір). Відповідно до пункту 40 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 № 1127 державна реєстрація прав проводиться на підставі документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачених статтею 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та цим Порядком. Пунктом 2 частини третьої статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що державний реєстратор прав на нерухоме майно перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстр рацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення. Статтею 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено порядок державної реєстрації прав, зокрема, прийняття і перевірку документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень, реєстрацію заяви; встановлення факту відсутності прав для відмови в державній реєстрації прав та їх обтяжень, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та/або їх обтяжень. Відповідно до пункту 3 частини першої статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у державній реєстрації прав може бути відмовлено, у разі якщо подані документи не відповідають вимогам, встановленим законом. Установлено, що Відповідно до Наказу Міністерства юстиції України № 2009/5 від 16 червня 2020 року Колегією з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації (Антирейдерська колегія) Міністерства юстиції України було задоволено скаргу [PERSON] в повному обсязі та скасовано вищевказане рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 11 вересня 2019 року № 49139810 - скасовано запис про реєстрацію права власності іпотекодержателя ТОВ «Схід Фінанс» на квартиру, який внесено державним реєстратором Пода С. П., Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Як вбачається з наказу, оскаржуване рішення прийнято державним реєстратором Пінчуком І. Ю. за результатом розгляду заяви про державну реєстрацію обтяження від 25 серпня 2020 року № 41103317, поданої керівником ТОВ «Схід Фінанс» Бутюгіним М. О., до якої додано: договір відступлення права вимоги за іпотечним договором від 20 червня 2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайловою Н. О. за реєстровим № 2087, лист-повідомлення ТОВ «Схід Фінанс» від 21 серпня 2020 року № 2108/20-2. Однак, відповідно до відомостей Державного реєстру прав, колегією встановлено, що іпотека № 37888607 ТОВ «Схід Фінанс» щодо квартири була припинена 09 січня 2020 року приватним нотаріусом Михайловою Н. О. Таким чином, державний реєстратор Пінчук І. Ю., під час прийняття оскаржуваного рішення належним чином не перевірив відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно. На підставі оскаржуваного рішення приватним нотаріусом Юдіним М. А. проведено державну реєстрацію переходу права власності на квартиру від [PERSON] до ТОВ «Схід Фінанс» у зв`язку із задоволенням вимог іпотекодержателя, в порядку статті 37 Закону України «Про іпотеку». Отже, колегією було правомірно та відповідно до вимог законодавства встановлено, що оскаржуване рішення було прийняте державним реєстратором Пінчуком І. Ю. з порушенням і підлягало скасуванню. Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , про визнання рішення протиправним та його скасування. Судом установлено, що 30 вересня 2020 року було укладено договір купівлі продажу квартири за адресою: [ADDRESS] між ТОВ «Схід Фінанс» в якості продавця, та [PERSON] , в якості покупця, серія та номер: 310, видавник: Щелков Д. М., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу. Оскільки 16 червня 2020 року Міністерством юстиції України скасовано реєстрацію права власності на спірну квартиру ТОВ «Схід Фінанс» не мало необхідного обсягу цивільної дієздатності на укладення такого договору, оскільки на момент його укладення власником квартири був [PERSON] на підставі нотаріально посвідченого договору дарування. Що стосується позовних вимог про витребування майна у набувача [PERSON] на користь [PERSON] , суд зазначає наступне. В силу положень статті 41 Конституції України та статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно з положеннями статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Відповідно до статті 330 ЦК України якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до статті 388 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього. Власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (стаття 387 ЦК України). За приписами частини першої статті 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Положеннями частини 2 даної норми законодавства встановлено, що майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05 грудня 2018 у справі № 522/2202/15-ц вказувала, що віндикація - це витребування своєї речі неволодіючим власником від володіючого невласника. Віндикація - це передбачений законом основний речово-правовий спосіб захисту цивільних прав та інтересів власника майна чи особи, що має речове право на майно (титульного володільця), який полягає у відновленні становища, що існувало до порушення, шляхом повернення об`єкта права власності у володіння власника (титульного володільця) з метою відновлення права використання власником усього комплексу його правомочностей. Майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача - з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК України. Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником (законним володільцем) і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. Право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України залежить від того, в який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача. Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником правочину. Виникнення права на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України залежить від того, у який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпний перелік підстав, за наявності яких за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача. Однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Положення частини першої статті 388 ЦК України застосовуються як підстава позову про повернення майна від добросовісного набувача, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом, яке було відчужене третій особі, якщо між власником та володільцем майна не існує жодних юридичних відносин. Оскільки [PERSON] набув право власності на підставі договору дарування, право власності на яке було незаконно зареєстровано за ТОВ «Схід Фінанс», яке у подальшому було неодноразово відчужено, суд вважає наявними підстави для задоволення позову в частині витребування спірного майна від останнього набувача. Що стосується позовних вимог [PERSON] та [PERSON] про визнання договорів недійсним, то для витребування майна з чужого незаконного володіння на підставі статті 388 ЦК України оспорювання правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника. Аналогічний висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах викладений у постановах Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 202/589/18 (провадження № 61-12611св20), від 06 жовтня 2021 у справі № 205/5579/19 (провадження № 61-15794св20). Отже, виходячи з вищенаведеного, позовні вимоги [PERSON] про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 30 вересня 2020 року, укладеного між ТОВ «Схід Фінанс» та [PERSON] ; позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] про визнання недійсним акту приймання-передачі нерухомого майна від 20 листопада 2020 року задоволенню не підлягають. При цьому витребування майна не потребує скасування рішень державного реєстратора та реєстрацій спірного майна, а відтак позовні вимоги в цій частині також задоволенню не підлягають. Також не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині визнання за [PERSON] права власності на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2118867580000, з наступних підстав. Суд зазначає, що позов про визнання права власності, зобов`язання повернути об`єкт нерухомого майна є спеціальним або допоміжним речово-правовим засобом захисту права власності. За правилами статті 392 ЦК України позов про визнання права власності може бути пред`явлено, по-перше, якщо особа є власником майна, але її право оспорюється або не визнається іншою особою; по-друге, якщо особа втратила документ, який засвідчує його право власності. Позивачем у справі про визнання права власності є власник - особа, яка має право власності на майно (тобто вже стала його власником, а не намагається ним стати через пред`явлення позову). Отже, враховуючи, що відповідно до статті 328 ЦК України набуття права власності - це певний юридичний механізм, з яким закон пов`язує виникнення в особи суб`єктивного права власності на певні об`єкти, суд при застосуванні цієї норми повинен встановити, з яких саме передбачених законом підстав, у який передбачений законом спосіб позивач набув право власності на спірний об`єкт та чи підлягає це право захисту в порядку, визначеному статтею 392 ЦК України. Задоволення вимоги про витребування майна з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними. До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16, провадження № 14-208цс18. Рішення суду про витребування з незаконного володіння відповідача нерухомого майна саме по собі є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно, зареєстроване у цьому реєстрі за відповідачем. На підставі такого рішення суду для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно, зареєстроване у цьому реєстрі за відповідачем, не потрібно окремо скасовувати запис про державну реєстрацію права власності за відповідачем. Отже, судове рішення про витребування з незаконного володіння відповідача нерухомого майна є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно виключно у разі, якщо право власності на це майно зареєстроване саме за відповідачем, а не за іншою особою. Аналогічний висновок сформульований Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13 (провадження № 12-158гс19). Таким чином, виходячи з вищенаведеного, позовні вимоги в частині визнання права власності на спірне нерухоме майно за [PERSON] задоволенню не підлягають. Також не підлягають задоволенню позовні вимоги [PERSON] про визнання права користування житловим приміщенням, оскільки рішення суду про витребування нерухомого майна на користь його власника із чужого володіння відновлює порушені права [PERSON] . Доводи [PERSON] про те, що ним набуто право власності на спірну нерухомість в результаті продажу майна на електронних торгах, а тому вказане майно не може бути в нього витребуване з огляду на положення частини другої статті 388 ЦК України, суд вважає безпідставними, оскільки суд вважає, зазначеними нормами встановлено, що майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень регулюють захист прав осіб, які придбали майно на публічних (прилюдних) торгах, проведених у порядку, встановленому для примусового виконання судових рішень, спірне майно реалізовано на електронних торгах за постановою виконавця про арешт, а відтак, до спірних правовідносин вказані приписи не можуть бути застосовані. З огляду на вищевикладене, оскільки спірна квартира вибула з власності [PERSON] поза його волею, так як ТОВ «Схід Фінанс» не мало право відчужувати її іншим особами, відтак позивач за будь-яких умов має право витребувати вказане майно в тому числі від добросовісних набувачів. Отже, враховуючи вищевикладене, позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню, а саме в частині витребування у [PERSON] на користь [PERSON] квартири яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Оскільки суд прийшов до висновку про витребування у [PERSON] спірної квартири на користь [PERSON] , не підлягають задоволенню вимоги [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод шляхом виселення останніх. Щодо позовних вимог про визнання недійсним договору дарування, слід зазначити наступне. Однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного Кодексу України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного право відношення. У своїй постанові від 20 травня 2020 року у справі №922/1903/18 Верховний Суд України зазначив, що в обранні варіанта добросовісної поведінки боржник зобов`язаний піклуватися про те, щоб його юридично значимі вчинки були економічно обґрунтованими. Також поведінка боржника повинна відповідати критеріям розумності, що передбачає, що кожне зобов`язання, яке правомірно виникло, повинно бути виконано належним чином, а тому кожний кредитор вправі розраховувати, що усі існуючі перед ним зобов`язання за звичайних умов будуть належним чином та своєчасно виконані. Тому всі боржники мають добросовісно виконати всі свої зобов`язання, а в разі неможливості такого виконання - надати справедливе та своєчасне задоволення прав та правомірних інтересів кредитора. Особа, яка є боржником перед своїми контрагентами, повинна утримуватись від дій, які безпідставно або сумнівно зменшують розмір її активів. У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №369/11268/16-ц зроблено висновок, що цивільно-правовий договір (в тому числі й договір дарування) не може використовуватися учасниками цивільних відносин для уникнення сплати боргу або виконання судового рішення (в тому числі, вироку) про стягнення коштів, що набрало законної сили. Боржник (дарувальник), проти якого ухвалено вирок про стягнення коштів та відкрито виконавче провадження, та обдаровувані, які укладають договір дарування, діють очевидно недобросовісно та зловживають правами стосовно кредитора, оскільки укладається договір дарування, який порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника. Тому правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом. Також, Велика Палата Верховного Суду вказала, що погоджується з висновками, зробленими у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 лютого 2019 року у справі № 646/3972/16-ц (провадження № 61-28761св18), та зазначає, що позивач вправі звернутися до суду із позовом про визнання договору недійсним, як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 статті 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (частина третя статті 13 ЦК України), та послатися на спеціальну норму, що передбачає підставу визнання правочину недійсним, якою може бути як підстава, передбачена статтею 234 Цивільного кодексу України, так і інша, наприклад, підстава, передбачена статтею 228 Цивільного кодексу України. Отже, під фраудаторним правочином розуміється правочин, який вчинений боржником на шкоду кредитору, тобто спрямований на зменшення майна боржника з метою приховування його від звернення стягнення кредиторів. Фраудаторний правочин має за мету завдати шкоди інтересам кредиторів, їх майновим правам. Правовим наслідком вчинення такого правочину, за умови, що це було доведено, є його недійсність. Між тим, якщо результат дії боржника не завдав шкоди кредиторові та не спричинив негативних наслідків, то для боржника він залишається правочином, але ніяк не фраудаторним. У відповідності до частини першої статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Вказана норма закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та базується на нормах Конституції України, які закріплюють обов`язок держави забезпечувати захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, споживачів, захист права і свобод людини і громадянина судом, Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини, відповідними міжнародними судовими установами та міжнародними організаціями. До прав, що підлягають цивільно-правовому захисту, відносяться всій майнові та особисті немайнові права, належні суб`єктам цивільного права, що входять до змісту їх правоздатності. Судом у даній справі не встановлено, що позивачі [PERSON] та [PERSON] є кредиторами [PERSON] і [PERSON] , укладаючи спірний Договір дарування, діяв недобросовісно по відношенню до них. У даному випадку можна стверджувати про відсутність порушеного права [PERSON] та [PERSON] з боку [PERSON] і [PERSON] , яке підлягає захисту. Доказів того, що під час укладення договору дарування волевиявлення його сторін не було вільним та не відповідало їх внутрішній волі, суду не надано. За [PERSON] 20 липня 2020 року здійснено реєстрацію права власності на квартиру, що є предметом договору дарування. Судом установлено, що на момент укладення договору дарування нерухомого майна від 20 липня 2020 року [PERSON] був власником квартири [ADDRESS] , будь-яких обмежень щодо реалізації ним свого права власності не існувало, що дозволяло йому реалізувати своє конституційне право без будь-яких обмежень. Приймаючи до уваги вищевикладене, а також висновки про те, що встановлені судом обставини не дають суду кваліфікувати оспорюваний договір як фраудаторний, відсутність підстав для недійсності правочину, відсутністю у власника будь-яких обмежень, щодо реалізації ним свого права власності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] про визнання недійсним договору дарування трикімнатної квартири, розташованої у [ADDRESS] (загальною площею 77,8 кв.м., житловою площею 53,4 кв.м.), який укладено 20 липня 2020 року між [PERSON] та [PERSON] , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фісенко Т. П. 20 липня 2020 року (зареєстрованого в реєстрі № 572) є необґрунтованими та задоволенню не підлягають. Також суд не вбачає підстав для задоволення позову [PERSON] до ТОВ «Схід «Фінанс», [PERSON] , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Д. М., третя особа - [PERSON] , про визнання недійсним договору купівлі-продажу продажу квартири за адресою: [ADDRESS] від 30 вересня 2020 року, укладеного між ТОВ «Схід Фінанс», з огляду на наступне. Об`єднана палата Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду при розгляді справи № 910/12787/17 зазначила, що особа, яка звертається до суду з позовом про визнання недійсним договору (чи його окремих положень) повинна довести конкретні факти порушення її майнових прав та інтересів, а саме підтвердити, що її права та законні інтереси як заінтересованої особи порушені оспорюваним договором і в результаті визнання його (чи його окремих положень) недійсним майнові права заінтересованої особи буде захищено та відновлено. Позивач, реалізуючи право на судовий захист і звертаючись до суду з позовом про визнання недійсним правочину, стороною якого він не є, зобов`язаний довести (підтвердити) в установленому законом порядку, яким чином оспорюваний ним договір порушує (зачіпає) його права та законні інтереси, а суд має перевірити доводи та докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і вирішити питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту позивача. Відсутність порушеного або оспорюваного права позивача є підставою для ухвалення рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин. За змістом статей 203, 215, 217 ЦК України оспорювати правочин у суді може одна із сторін правочину або інша заінтересована особа. За відсутності визначення поняття «заінтересована особа» такою особою є кожен, хто має конкретний майновий інтерес в оспорюваному договорі. Вимоги заінтересованої особи, яка в судовому порядку домагається визнання правочину недійсним, спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який вони мали до вчинення правочину. Власний інтерес заінтересованої особи полягає в тому, щоб предмет правочину перебував у власності конкретної особи чи сторона (сторони) правочину перебувала ц певному правовому становищі, оскільки від цього залежить подальша законна реалізація заінтересованою особою її прав. Самі по собі дії осіб щодо вчинення правочині, навіть якщо вони здаються іншим особам неправомірними, не можуть бути оспорені в суді, допоки ці особи не доведуть, що такі дії порушують їх права. Суд не встановив, а [PERSON] не довів, в який спосіб відповідачі порушили його права, в чому полягає його інтерес у поверненні майна іпотекодержателю, адже наслідком реституції після визнання недійсним вказаного договору є повернення такої квартири від [PERSON] до іпотекодержателя. Доказів того, що спірна квартира перебувала у позивача у законному володінні суду не надано. З огляду на викладене, оскільки [PERSON] не довів наявності шкоди його правам чи інтересам - оспорюваним договором його права не були порушені, а отже позовні вимоги безпідставні. За результатами розгляду справи, у відповідності до вимог статті 141 ЦПК України, суд визначає стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 13 397, 40 грн пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial