Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-22 00:00:00

Херсонська окружна прокуратура Херсонської області звернулась до суду із вищевказаним позовом, в якому просить: -стягнути з [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний код [NUMBER] , який проживає за адресою: [ADDRESS] на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів в розмірі 8100,00 грн. -стягнути з [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний код [NUMBER] , який проживає за адресою: [ADDRESS] на користь Херсонської обласної прокуратури судовий збір у сумі 2481,00 грн. В обґрунтування позову зазначається, що Херсонською окружною прокуратурою, на виконання повноважень, передбачених ст.131-1 Конституції України вивчено стан дотримання інтересів держави у сфері відшкодування шкоди заподіяної водним біоресурсам та установлено, що 07.11.2021 головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» складено протокол про адміністративне правопорушення №028655/2681 відносно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.12.2021 у справі №766/23495/21 [PERSON] визнано винним у скоєнні зазначеного правопорушення і призначено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 гривень. Зокрема судом було встановлено, що [PERSON] 07.11.2021 року о 13:30 год. в м. Херсоні, Корабельний район, р. Кошова, в районі Дачного причала №1, ловив рибу дозволеним знаряддям лову, а саме вудкою поплавчанкою з двома гачками, з пластикового човна помаранчевого кольору без номерів. В порушення п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства від 18.07.1998 та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» останній впіймав рибу свіжу, а саме: молодь тарані 54 од., загальною вагою 9 кг, чим перевищив добову норму вилову, яка становить 3 кг на людину. Зазначена постанова набрала законної сили 05.01.2022 року. Згідно проведеного розрахунку матеріальної шкоди до протоколу №028655/2681 своїми неправомірними діями [PERSON] заподіяв шкоду у розмірі 8100 грн., яка розрахована з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №541 від 24.07.2013 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд». За даними Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області завдана матеріальна шкода добровільно [PERSON] не відшкодована, а отже підлягає стягненню у цивільному порядку. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.09.2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Прокурором подано заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Представник Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення суду. Крім того, 18.11.2025 року надала на адресу суду заяву, у якій усі позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Просила позовні вимоги задовольнити, а також змінити назву позивача з «Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Херсонській області» на «Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області». Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав, жодних заяв та клопотань до суду не надіслав. Про дату, час та місце розгляду справи був неодноразово повідомлений у встановленому законом порядку, а саме шляхом направлення на адресу проживання судових повісток, а також шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада України». Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи, ухваливши заочне рішення. За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини. Судом встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення №028655 - в м. Херсоні, Корабельний район, р. Кошова, в районі Дачного причала №1, територія НПП «Нижньодніпровський» 07.11.2021 року о 13 год. 30 хв. [PERSON] ловив рибу дозволеним знаряддям лову, а саме вудкою поплавчанкою з двома гачками, з пластикового човна помаранчевого кольору без номерів. Виявлений під час лову. При огляді виявлено: 1) вудка поплавчанка з двома гачками 1 од., 2) риба свіжа: тарань молодь 54 од., загальною вагою 9 кг, чим перевищив добову норму вилову, яка становить 3 кг на людину, чим заподіяв шкоду рибному господарству України на загальну суму 8100,00 грн. Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 року №541 [PERSON] перевищив добову норму вилову на 6 кг, чим грубо порушив п. 4.6 Правил любительського і спортивного рибальства ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.12.2021 року у справі №766/23495/21 [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, які становлять 340 грн. з конфіскацією на користь держави: молодь тарані 54 од., вагою 9 кг. Згідно Довідки-розрахунку шкоди,заподіяної громадянином [PERSON] порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення об`єктів тваринного світу, складеного головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Валентиною Посиліною, розмір заподіяної шкоди становить 8100,00 грн. Листом від 13.01.2022 року Херсонська окружна прокуратура звернулася до Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області з запитом щодо вжитих заходів з відшкодування шкоди заподіяної у т.ч. [PERSON] внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України. Листом від 24.01.2022 року Херсонський рибоохоронний патруль УДАМРГ у Херсонській області вважав за можливе вжиття Херсонською окружною прокуратурою заходів прокурорського реагування з питань відшкодування шкоди, завданої рибному господарству України винними особами, зокрема [PERSON] , у зв`язку з гострою проблемою фінансування витрат на сплату судового збору. Наказом Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 15.02.2024 року №77 перейменовано територіальні органи Державного агенства меліорації та рибного господарства України. За даним наказом Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Херсонській області перейменовано на Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області. Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Відповідно до ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Положеннями п. п. «а», «б» абз. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Стаття 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» надає повноваження посадовим особам органів рибоохорони, зокрема, визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно із ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення, такої діяльності. Відповідно до довідки-розрахунку шкоди, заподіяної відповідачем [PERSON] порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення об`єктів тваринного світу, за таксами, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 24 липня 2013 року №541, відповідач заподіяв збитки рибним запасам у розмірі 8100,00 грн. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Пунктом 6.3 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до частин першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.12.2021 року, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП. Таким чином, судом при вирішенні справи про адміністративне правопорушення встановлено винуватість [PERSON] в тому, що він порушив правила рибальства. Розмір збитків, заподіяних рибному господарству або іншій особі внаслідок такого порушення постановою суду не встановлено, питання про їх стягнення під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення судом не вирішувалося. Враховуючи вищевикладене, доведеність вини [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної рибному господарству України в розмірі 8100,00 грн. є обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційна розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов задоволено повністю, тому з відповідача на користь Херсонської обласної прокуратури підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2481 грн.00 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved