Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-17 00:00:00

07.08.2025 до суду через «Електронний суд» надійшла позовна заява представника позивачки [PERSON] - адвоката Більди Валентина Валентиновича до Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів. В обґрунтування позову зазначено, що позивачка [PERSON] є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» та має картковий рахунок [NUMBER] з кредитною карткою № [NUMBER] . 25.07.2023 о 22:02 год невідомими особами вчинено шахрайські дії з грошовими коштами, які знаходились на рахунку кредитної картки № [NUMBER] та були надані позивачці АТ КБ «ПриватБанк» у межах кредитного ліміту. У зазначений час відбулась транзакція зі списання з її кредитної карти грошових коштів у сумі 47000,00 грн, призначення платежу, відповідно до виписки про рух грошових коштів на рахунку є «Розваги». Представник зазначив, що позивачка не повідомляла свої особисті дані стосовно вказаної вище платіжної картки жодній особі та не залишала їх у вільному доступі як в електронному, так і в іншому вигляді. Наступного дня позивачка звернулася до відділення АТ КБ «ПриватБанк», розташованого у смт Семенівка Кременчуцького району Полтавської області та повідомила про зняття невідомими особами грошових коштів з її кредитного рахунку. Працівником відділення банку позивачці було повідомлено, що її звернення передане до технічного відділу, який після встановлення осіб, що вчинили несанкціоновані дії з її кредитною карткою, поверне грошові кошти, зняті у ході даної транзакції. У подальшому позивачка неодноразово зверталась на цілодобовий телефон підтримки клієнтів АТ КБ «ПриватБанк» «3700» та повідомляла про факт вчинення шахрайських дій відносно її грошових коштів, які знаходились на кредитному рахунку, а також просила повідомити її, яким чином були списані кошти з карткового рахунку, надати виписку по рахунках та призупинити нарахування відсотків. Працівниками АТ КБ «ПриватБанк» позивачці повідомлялось про передачу інформації, наданої нею до технічного відділу банку, та про те, що у подальшому додатково проінформують про результати її звернення. До теперішнього часу працівниками АТ КБ «ПриватБанк» не вжито жодних заходів щодо встановлення обставин вчинення невідомими особами шахрайських дій відносно грошових коштів, розміщених на картковому рахунку позивачки та щодо встановлення осіб, якими вчинено дані шахрайські дії. Також до теперішнього часу позивачку жодним чином не повідомлено про результати розгляду її неодноразових звернень, а лише в усному порядку повідомлено, що відповідно до умов договору позивачка зобов`язана не передавати іншим особам свою картку, реквізити та пін-код. Також працівником банку в усному порядку повідомлено, що транзакція зі списання грошових коштів відбулась за адресою: [ADDRESS] . В зазначений час позивачка перебувала у м Кременчуці, кредитна карта позивачки не передавалась у користування іншим особами, а також нікому не передавались її реквізити та пін-код. Позивачка звернулась до ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення. 28.11.2023 за заявою внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12023170510000737 за фактом здійснення невстановленими особами шляхом використанням технічних засобів крадіжки у позивачки грошових коштів з карти АТ КБ «ПриватБанк» № [NUMBER] в сумі 47000,00 грн. До цього часу банк здійснює нарахування позивачці відсотків за користування вищевказаними грошовими коштами. Представник вважає, що банк не надав належних та допустимих доказів сприяння [PERSON] втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, а факт звернення до банку щодо незаконних транзакцій та звернення до правоохоронних органів з приводу вчинених шахрайських дій свідчить про те, що у позивачки дійсно була відсутня воля на вчинення банківських операцій 25.07.2023. Крім того, зазначив, що рішенням суду у цивільній справі №547/61/24 за позовом [PERSON] до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживача у спосіб визнання недійсної транзакції зі списання грошових коштів і скасування пов`язаних із нею відсотків, неустойки, штрафу, комісії, зроблено висновок, що грошовий переказ 25.07.2023 22:02 з карткового рахунку позивачки у сумі 47000,00 грн з призначенням платежу «Розваги» ініційовано не позивачкою, а невстановленою наразі для суду третьою особою та відповідачем не доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку позивачки призвели до втрати, нензаконого використання ПІН або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Тому вважає, що позовні вимоги про зобов`язання відповідача відновити залишок кредитних коштів на рахунку/карті [PERSON] [NUMBER] , за кредитною карткою № [NUMBER] до стану, який був перед проведенням несанкціонованих операцій 25.07.2023 та скасування заборгованості по цьому рахунку підлягають задоволенню. Ухвалою Семенівського району суду Полтавської області від 12.08.2025 прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином (а.с. 131). Представник позивачки адвокат Більда В.В. в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином. Заявою від 21.10.2025 просив позов розглянути без його участі та участі позивачки, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просив їх задовольнити (а.с. 77, 128). Представник відповідача АТ КБ «ПриватБанк» в судове засідання не з`явилась, повідомлена належним чином (а.с. 129). Відповідно до письмових пояснень від 01.12.2025 представник відповідача Озірська-Шанли В.С. просила відмовити у задоволенні позовної заяви, зазначивши наступне. Щодо договірних відносин між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] . Позивачка [PERSON] тривалий час є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» та отримує фінансові послуги у ПриватБанку, в тому числі отримала та користувалася кредитною картою № [NUMBER] , що не заперечується сторонами. З метою встановлення/продовження ділових відносин та дотримання вимог законодавства України з питань фінансового моніторингу та внутрішніх процедур Банку для проведення належним чином ідентифікації, верифікації, вивчення клієнта, 07.09.2021 позивачка підписала Анкету-заяву клієнта - фізичної особи про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, чим засвідчила, що підписанням цього документа на підставі ст. 634 Цивільного кодексу України вона приєднується до Умов та правил надання банківських послуг АТ КБ «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms. Погодила, що вона ознайомилась з Умовами та правилами надання банківських послуг, а також зобов`язалась виконувати умови договору про надання банківських послуг. Із змінами Умов і правил надання банківських послуг зобов`язується на офіційному сайті ознайомлюватись самостійно банку https://privatbank.ua/terms. Також даною анкетою-заявою сторони погодили угоду про використання простого електронного підпису, відповідно до якої банк та клієнт (разом «Сторони») узгодили при наданні банком будь-яких послуг клієнту, у тому числі, але не виключно, послуг з переказу коштів, укладання між сторонами кредитних договорів та будь-яких інших правочинів використання простого електронного підпису. Сторони визнають простим електронним підписом такі способи підписів клієнта: ОТР-пароль, QR-код, підпис стилусом на планшеті у відділенні банку, кнопки «підпис», «підписав», «підтверджую», «ознайомився» тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах банку в мережі Інтернет, де клієнту надається технічна можливість ознайомитися з умовами надання відповідної послуги та підписати відповідний договір, дати доручення банку на здійснення операції з переказу коштів тощо, або якщо інтерфейс відповідного ПК банку дає клієнту змогу зробити однозначний висновок про суть операції, доручення на здійснення якої клієнт надає банку шляхом підписання способами, що узгодженні сторонами вище. Сторони визнають правочини у вигляді електронних документів із виконанням зазначених простих електронних підписів дійсними та обов`язковим для сторін, та такими що не потребують додаткового підтвердження. При здійсненні будь-якої операції та правочинів між сторонами за допомогою ОТП паролю як простого електронного підпису сторони домовилися вважати, що він однозначно ідентифікує особу клієнта та є логічно пов`язаний із електронними даними про будь-яку операцію або правочин виключно за умови, якщо підтвердження клієнтом здійснення операції або укладення провочину здійснено шляхом введення у відповідне поле інтерфейсу програмного комплексу або сайту банку цифрової послідовності, яка повністю ідентична надісланому банком ОТР-паролю на фінансовий номер телефону клієнта, яким є номер [NUMBER] . Підписанням даного документа сторони погодили істотні умови договору за користування кредитною картою, в тому числі основні умови кредитування (тип кредиту, суму кредитного ліміту, строк кредитування, мету отримання кредиту, спосіб та строк надання кредиту, тощо), погодили інформацію щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту, порядок повернення кредиту та погодили наслідки прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань за договором, у тому числі щодо права банку нараховувати пеню та застосування підвищеної процентної ставки у разі невиконання зобов`язання, тощо. Щодо платіжної операції 25.07.2023 на картковому рахунку [NUMBER] картки № [NUMBER] [PERSON] . Службою безпеки АТ КБ "ПриватБанк" було проведено службову перевірку та встановлено, що 25.07.2023 о 22:02:03 по картковому рахунку № [NUMBER] клієнта [PERSON] пройшла успішна видаткова транзакція в один платіж на суму 47000,00 грн. Зазначена операція пройшла коректно шляхом додавання зазначеної картки до сервісу Google Pау та також з введенням усіх необхідних даних та паролів, які необхідні для успішного входу у Приват24. Платіжні операції на рахунку клієнта 25.07.2023 у сумі 47000,00 грн було здійснено по NFC-технології шляхом додавання зазначеної картки № [NUMBER] до платіжного сервісу Google Pay. Ідентифікація/авторизація токенізованого пристрою під час здійснення платіжної транзакції на рахунку 25.07.2023 у сумі 47000,00 грн здійснювалася торгівельною точкою еквайрингу за номером токена Google Paу та відповіддю процесингу банку еквайєра на запит еквайєра до емітенту на проведення транзакції. Згідно порядку додавання платіжного засобу до платіжного сервісy Google Рау додати його без додаткового підтвердження неможливо - здійснити таке підтвердження може тільки безпосередньо володілець фінансового номеру телефону. Службовим розслідуванням зроблено висновок, що зазначена транзакція від 25.07.2023 з картки клієнта № [NUMBER] була проведена з належною автентифікацією платіжного інструменту та його держателя клієнта [PERSON] . Протягом 25.07.2023 були зафіксовані входи до Приват24 під авторизацією Долинної Н.М.: 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.111 2023-07-25 16:09:33. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; 33554881 [NUMBER] *55 5.58.5.174 2023-07-25 22:05:07. Phone ONEPLUS A5000 ONEPLUS ANDROID 7.1.1 Mobile; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.111 2023-07-25 22:07:24, Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.111 2023-07-25 22:10:06. Phone M2006C3LG/REDMI Mobile; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.111 2023-07-25 22:25:37. Phone M2006C3LG|REDMI АНДРОІД 10 Mobile. з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «HomeNet» - характерний для даного клієнта. з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «Махnet Telecom» не характерні для даного клієнта. Встановлено вхід з пристроїв: М2006С3LG/Redmi характерний для даного клієнта; Oneplus A5000/OnePlus не характерний для даного клієнта. Також, в ході службового розслідування були зафіксовані входи до Приват24 під авторизацією [PERSON] і напередодні, а саме: Входи до Приват24 проходили 24.07.2023 33554881 +38066********55 91.242.198.187 2023-07-25 01:31:32. Phone ONEPLUS A5000 ONEPLUS ANDROID 7.1.1 Mobile; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.111 2023-07-24 09:15:06. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.111 2023-07-24 11:00:23. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.111 2023-07-24 12:27:08. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.111 2023-07-25 16:20:05. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «HomeNet» - характерний для даного клієнта. з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «Lantrace» не характерні для даного клієнта. Встановлено вхід з пристроїв: М2006С3LG/Redmi характерний для даного клієнта; Oneplus A5000/OnePlus не характерний для даного клієнта. Входи до Приват24 також проходили 21.07.2023: 33554881 +38066********55 77.121.107.181 2023-07-21 16:00:13. Phone ONEPLUS F5000/ ONEPLUS ANDROID 7/1/1/ MOBILE; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.139 2023-07-21 16:02:20. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 MOBILE; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.139 2023-07-21 16:06:12. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 MOBILE; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.139 2023-07-21 16:12:20. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 MOBILE; 33554881 [NUMBER] *55 176.105.222.139 2023-07-21 18:23:18. Phone M2006C3LGREDMI ANDROID 10 MOBILE; з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «HomeNet» - характерний для даного клієнта. з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «Kyivski Telekomunikatsiy» - не характерні для даного клієнта. Встановлено вхід з пристроїв: М2006С3LG/Redmi характерний для даного клієнта; Oneplus A5000/OnePlus не характерний для даного клієнта. Звернула увагу суду, що входи до Приват 24 під авторизацією [PERSON] , як з типового (характерного для даного клієнта) пристрою, так і з нетипового відбувалися шляхом вірного введення логіну та паролю входу. Зміни логіну та паролю входу до Приват24 клієнта 25.07.2023 та напередодні не відбувалися. 3 вищевикладеного слідує, що третім особам було достовірно відомі логін та пароль входу до аккаунту Приват24 [PERSON] , що свідчить про розголошення позивачкою даної інформації третім особам. Крім того, входи до аккаунту Приват24 [PERSON] з нетипового (не характерного пристрою) були зафіксовані не тільки у день вчинення оскаржуваної позивачкою платіжної операції, а ще й напередодні. Однак позивачка [PERSON] не повідомила вчасно АТ КБ «ПриватБанк» про доступ чи підозру доступу третіх осіб до її аканту та платіжних інструментів з метою блокування та недопущення вчинення платіжних операцій, отже позивачка допустила необачну бездіяльність [PERSON] звернулась до АТ КБ "ПриватБанк" на гарячу лінію 3700 лише 25.07.2023 о 22:37, вже після вчинення платіжних операцій, отже запізно. Таким чином АТ КБ «ПриватБанк» вважає, що позивачка своїми діями/бездіяльністю стороннім особам в отриманні доступу до власного аканту «Приват24» з можливістю повністю розпоряджатися її рахунками, коштами та налаштуваннями платіжних інструментів, адже вхід до Приват24 відбувався з вірним введенням логіку та паролю користувача [PERSON] (зміни логіну та паролю входу відсутні) та позивачка вчасно не повідомила банк про несанкціонований вхід до її Притват24. Тому, відповідальність за здійснення банківських операцій, які заперечуються [PERSON] , повністю покладається на саму позивачку. Щодо позовної вимоги про скасування заборгованості зазначила, що тлумачення ст.ст. 14, 16 ЦК України дозволяє зробити висновок, що не є ефективним способом захисту визнання неправомірними дії в частині не зарахування сплати, зобов`язання зарахувати перераховані щомісячні скасувати суму пені, заборона здійснювати подальше нарахування відсотків, пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитним договором, зобов`язання вчинити дії із скасування нарахування відсотків за користування кредитом та штрафних санкцій, зобов`язання скасувати незаконно нараховані штрафні санкції за несвоєчасну здійснену оплату, оскільки не передбачають відповідного обов`язку іншого суб`єкта цивільного правовідношення та не забезпечують відновлення прав особи, що заявляє такі вимоги. Нарахування відсотків, штрафу (пені тощо) є лише попередньою фіксацією факту порушення цивільно-правових зобовязань, яка безпосередньо не впливає на права позивачки. Таким чином, позовна вимога позивачки щодо скасування заборгованості є безпідставною, адже облік заборгованості та нарахування відсотків є лише попередньою фіксацією факту порушення цивільно-правових зобов`язань, яка безпосередньо не впливає на права позивачки. Тому просила відмовити у задоволенні позову у повному обсязі (а.с. 112-116). Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» та отримує фінансові послуги у ПриватБанку, в тому числі отримала та користувалася кредитною картою № [NUMBER] (а.с. 81-104). Відповідно до чеку POS-терміналу від 25.07.2023 22:02 з карткового рахунку позивачки, який відкрито у відповідача, як у банку, списано 47000,00 грн з призначенням платежу "Розваги" (а.с. 28). Згідно виписки по рахунку АТ КБ «ПриватБанк» від 28.11.2023, 25.07.2023 22:02 з карткового рахунку позивачки (карта "Універсальна" [NUMBER] , який відкрито у відповідача, як у банку, списано 47000,00 грн з призначенням платежу "Розваги"; власник терміналу Kplsa, адреса м. Київ, провул. Арсенальний, 5 (а.с. 28 зв.ст., 34, 35). 28.11.2023 до ЄРДР внесено відомості про кримінальне провадження за ч. 4 ст. 185 КК України з фабулою: 25.07.2023 близько 22:05 год. невстановлена особа шляхом використання технічних засобів здійснила крадіжку грошових коштів з карти АТ "ПриватБанк" 5168755470092350 в сумі 47000,00 грн, що належить [PERSON] (а.с. 11-19, 23, 24-27, 33). У січні 2024 позивачка звернулася до суду з позовом до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживача у спосіб визнання недійсною транзакції зі списання грошових коштів і скасування пов`язаних із нею відсотків, неустойки, штрафу, комісій (а.с. 29). Рішенням суду від 12.03.2025, цивільна справа №547/61/24 суддею Харченком В.Ф. позивачці було відмовлено у позові повністю через обрання позивачкою неефективного способу захисту, який не передбачений відповідним законодавством у сфері банківських розрахунків.При цьому судом було зроблено висновок, що: - грошовий переказ 25.07.2023 22:02 з карткового рахунку позивачки у сумі 47000,00 грн з призначенням платежу "Розваги" ініційовано не позивачкою, а не встановленою наразі для суду третьою особою; - відповідачем не доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя (позивачки) призвели до втрати, незаконного використання ПІН у або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції (у цій справі грошовий переказ 47000,00 грн) (а.с. 29-30). Згідно висновку службової перевірки головного спеціаліста УБГО по Центральному макрорегіону ПриватБанку Чуйко В.В. № 526 клієнта [PERSON] по сигналу від «Юридична робота з НПА» було встановлено, що 25.07.2023 по картковому рахунку [NUMBER] [PERSON] пройшла успішна видаткова транзакція один платіж на суму 47000,00 грн. Зазначена операція пройшла коректно шляхом додавання зазначеної картки до сервісу Google Pay та також з введенням усіх необхідних даних та паролів, які необхідні для успішного входу у Приват24. Було проведено токенізацію картки [NUMBER] 25.07.2023 о 19:01, тип девайса: смарт-годинник Xiaomi. Платіжні операції на рахунку клієнта 25.07.2023 у сумі 47000,00 грн було здійснено по NFC-технології шляхом додавання зазначеної картки 5168755470092350 до платіжного сервісу Gooogle Pay. Ідентифікація/авторизація токенізованого пристрою під час здійснення платіжної транзакції по рахунку 25.07.2023 у сумі 47000,00 грн здійснювалася торгівельною точкою еквайрінгу за номером токена Gooogle Pay та відповіддю процесингу банку-еквайєра на запит еквайєра до емітента на проведення транзакції. 25.07.2023 о 19:01 було здійснено додавання зазначеного платіжного засобу картки 5168755470092350 до платіжного сервісу Gooogle Pay. У який спосіб було ідентифіковано платіжну картку та держателя платіжного інструменту не встановлено за значним спливом терміну часу. Згідно порядку додавання платіжного засобу до платіжного сервісу Gooogle Pay додати його без додаткового підтвердження неможливо - здійснити таке підтвердження може тільки безпосередньо володілець фінансового номеру телефону. Входи до Приват24 проходили 25.07.2023: 33554881 +380665187355 176.105.222.111 2023-07-25 16:09:33. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; 33554881 +380665187355 5.58.5.174 2023-07-25 22:05:07. Phone ONEPLUS A5000/ ONEPLUS ANDROID 7.1.1 Mobile; 33554881 +380665187355 176.105.222.111 2023-07-25 22:07:24, Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; 33554881 [NUMBER] 176.105.222.111 2023-07-25 22:10:06. Phone M2006C3LG/REDMI Mobile; 33554881 +380665187355 176.105.222.111 2023-07-25 22:25:37. Phone M2006C3LG|REDMI АНДРОІД 10 Mobile. з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «HomeNet» - характерний для даного клієнта. з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «Махnet Telecom» не характерні для даного клієнта. Встановлено вхід з пристроїв: М2006С3LG/Redmi характерний для даного клієнта; Oneplus A5000/OnePlus не характерний для даного клієнта. Спосіб підтвердження авторизації входу не встановлено за значним спливом терміну часу. Також, в ході службового розслідування були зафіксовані входи до Приват24 під авторизацією [PERSON] і напередодні, а саме: Входи до Приват24 також проходили 21.07.2023: 33554881 +380665187355 77.121.107.181 2023-07-21 16:00:13. Phone ONEPLUS F5000/ ONEPLUS ANDROID 7/1/1/ MOBILE; 33554881 +380665187355 176.105.222.139 2023-07-21 16:02:20. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 MOBILE; 33554881 +380665187355 176.105.222.139 2023-07-21 16:06:12. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 MOBILE; 33554881 +380665187355 176.105.222.139 2023-07-21 16:12:20. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 MOBILE; 33554881 +380665187355 176.105.222.139 2023-07-21 18:23:18. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 MOBILE; з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «HomeNet» - характерний для даного клієнта. з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «Kyivski Telekomunikatsiy» не характерні для даного клієнта. Встановлено вхід з пристроїв: М2006С3LG/Redmi характерний для даного клієнта; Oneplus A5000/OnePlus не характерний для даного клієнта. Входи до Приват24 відбувалися 24.07.2023 33554881 +380665187355 91.242.198.187 2023-07-25 01:31:32. Phone ONEPLUS A5000 ONEPLUS ANDROID 7.1.1 Mobile; 33554881 +380665187355 176.105.222.111 2023-07-24 09:15:06. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; 33554881 +380665187355 176.105.222.111 2023-07-24 11:00:23. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; 33554881 +380665187355 176.105.222.111 2023-07-24 12:27:08. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; 33554881 +380665187355 176.105.222.111 2023-07-25 16:20:05. Phone M2006C3LG|REDMI ANDROID 10 Mobile; з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «HomeNet» - характерний для даного клієнта. з ІР адреси: [NUMBER] належить інтернет-провайдеру «Lantrace» не характерні для даного клієнта. Встановлено вхід з пристроїв: М2006С3LG/Redmi характерний для даного клієнта; Oneplus A5000/OnePlus не характерний для даного клієнта. Входи з нетипового пристрою до Приват24 клієнта були зафіксовані 21.07.2023 о 16:00 та 24.07.2023 о 01:31. Чи були направлені банком повідомлення клієнту про факти входу до Приват24 під авторизацією клієнта з нетипового пристрою з наданням даних про канал зв`язку та відповідні підтвердження таких повідомлень з посиланням на час (години, хвилини) не встановлено за значним спливом терміну часу. Зміни паролю входу до Приват24 клієнта 25.07.2023 та напередодні не відбувалося. Змін фінансового номеру телефону клієнта 25.07.2023 та напередодні не відбувалося. Зазначено, що клієнтом [PERSON] порушено «Умови і Правила надання банківських послуг»: «банк не несе відповідальності у разі, якщо інформація про рахунки клієнта, карту, контрольну інформацію клієнта, ідентифікатор користувача, паролі системи «Приват24», пароль (ніку) MobileBanking або проведених клієнтом операціях стане відомою іншим особам в результаті не сумлінного виконання клієнтом умов їх зберігання і використання і/або прослуховування або перехоплення інформації в каналах зв`язку під час використання цих каналів. За наслідками службової перевірки зроблено висновок, що транзакція від 25.07.2023 з картки [NUMBER] була проведена з належною автентифікацією платіжного інструменту та його держателя клієнта [PERSON] (а.с.118-119). Частинами 1, 2 ст. 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України). За приписами ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ч. 1 ст. 627, ст. 629 ЦК України). За договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком (ч. 1 ст. 1066 ЦК України). Як визначено у ч. 3 ст. 1068 ЦК України, банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунку грошові кошти в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунку або законом. Згідно ч. 1 ст. 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1092 ЦК України, якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні послуги» користувач платіжних послуг (далі - користувач) - фізична особа або юридична особа, яка отримує чи має намір отримати платіжну послугу як платник або отримувач (або обидва одночасно) та/або є власником електронних грошей (цифрових грошей Національного банку України), а в разі надання послуг банком - клієнт банку; неналежна платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі; неналежний платник - особа, з рахунку якої списано кошти без законних підстав (помилково або неправомірно); платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки; платіжна операція - будь-яке внесення, переказ або зняття коштів незалежно від правовідносин між платником і отримувачем, які є підставою для цього; Відповідно до вказаного Закону, користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: 1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; 2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; 5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації. В свою чергу, надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час: 1) отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; 2) ініціювання дистанційної платіжної операції; 3) будь-яких інших дій у разі підозри вчинення шахрайства (або існування ризику шахрайства) чи інших неправомірних дій (або існування ризику вчинення інших неправомірних дій). Пунктом 141 Положення про порядок емісії та еквайрінгу платіжних інструментів передбачено, що емітент зобов`язаний надавати ПІН, індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, яка дає змогу здійснювати платіжні операції з використанням платіжного інструменту, лише держателю платіжного інструменту в порядку, визначеному договором. Користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень. Відповідно до пункту 138 вказаного Положення, емітент зобов`язаний забезпечити, щоб індивідуальна облікова інформація користувача була недоступна іншим сторонам, крім користувача (крім випадку, передбаченого в пункті 142 розділу VII цього Положення); зберігати інформацію, надану користувачем для здійснення контактів із ним, протягом строку дії договору; забезпечити користувачу можливість безоплатно в будь-який час повідомити емітента про втрату платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації та не допускати будь-якого використання платіжного інструменту після отримання такого повідомлення; забезпечити користувачу можливість у будь-який час повідомити емітента про потребу розблокування або заміни (перевипуску) платіжного інструменту; повідомляти користувача про виконання операцій з використанням платіжного інструменту. Емітент у разі невиконання ним обов`язку з інформування користувача про виконані операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від виконання таких операцій. Обов`язок емітента щодо повідомлення користувача про виконані операції з використанням платіжного інструменту користувача є виконаним у разі: 1) інформування емітентом користувача про кожну виконану операцію відповідно до контактної інформації, наданої користувачем; 2) відмови користувача від отримання повідомлень емітента про виконані операції з використанням платіжного інструменту користувача, про що зазначено в договорі з користувачем. Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Втратою платіжного інструменту є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за платіжним інструментом, неправомірне заволодіння та/або використання платіжного інструменту чи його реквізитів та/або індивідуальної облікової інформації. Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання заяви (повідомлення) щодо факту міскодингу зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його заяви (повідомлення). Емітент зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача щодо використання платіжного інструменту або неналежної платіжної операції, ініційованої з його допомогою, надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку, передбаченого законодавством України для розгляду звернень (скарг) громадян. Строки, протягом яких емітент установлює ініціатора та правомірність платіжної операції, та строки повернення на рахунок користувача суми попередньо списаної неналежної платіжної операції визначені статтею 89 Закону України "Про платіжні послуги". Надавач платіжних послуг повинен сприяти власнику рахунку/держателю в поверненні коштів за неналежною платіжною операцією з використанням платіжного інструменту шляхом негайного надання доступної йому інформації про таку операцію (без стягнення плати), уключаючи інформацію, отриману на його запит від надавача платіжних послуг, що обслуговує неналежного отримувача. Надавач платіжних послуг, який обслуговує неналежного отримувача, для встановлення правомірності платіжної операції з використанням платіжного інструменту в разі опротестування неналежної платіжної операції власником рахунку та/або держателем та/або на вимогу емітента зобов`язаний після отримання відповідного повідомлення негайно заблокувати кошти в сумі неналежної платіжної операції на рахунку неналежного отримувача на строк до 30 календарних днів. Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків. Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. У разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду: від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16-ц (провадження № 61-17629 св 18), від 24 липня 2019 року у справі № 753/16954/16-ц (провадження № 61-24323 св 18), від 01 липня 2020 року у справі № 712/9107/18 (провадження № 61-9877 св 19), від 21 квітня 2021 року у справі № 751/6050/18 (провадження № 61-18544 св 19), від 07 липня 2021 року у справі № 370/476/16-ц (провадження № 61-10242 св 20), від 17 грудня 2021 року у справі № 263/3704/19 (провадження № 61-1799 св 21), від 13 червня 2022 року у справі № 587/586/21(провадження № 61-19319 св 21). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини перша-четверта статті 12 ЦПК України). Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України). Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Частиною першою статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Верховний Суд у Постанові Касаційного цивільного суду від 16 серпня 2023 року у справі № 176/1445/22 (провадження № 61-8249св23), зазначив, що саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Щодо способу захисту позивачки, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Таким чином, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права, застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.07.2019 року № 342/180/17 погодилася із висновком судів попередніх інстанцій, що кредитор вправі вимагати захисту своїх прав через суд шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Суд, врахувавши застосовані норми матеріального права, встановивши фактичні обставини справи, які мають істотне значення для її вирішення, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності виходить з того, що АТ КБ «ПриватБанк» не підтвердило належними і допустимими доказами обставин, які б безспірно доводили, що позивачка [PERSON] , як користувач платіжної картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до відомостей по картці, її особового рахунку, акаунту чи мобільного додатку «Приват-24», незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції 25.07.2023 на суму 47000,00 гривень з призначенням «Розваги» у м. Київ. Як встановлено судом, у період здійснення оспорюваного списання коштів з картки позивачки позивачка перебувала у м. Кременчуці і матеріали справи не містять жодних доказів, що саме вона ініціювала вищенаведену транзакцію у м.Києві. Посилання АТ КБ «ПриватБанк» на ту обставину, що позивачка своїми діями могла сприяти незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати третім особам проведення платіжних операцій, оскільки при знятті коштів було введено вірний пін-код, не заслуговують на увагу, оскільки такі доводи зводяться виключно до припущень, що не мають доказового підтвердження. Відповідач не довів того, що [PERSON] втрачала та/або сприяла незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Інші доводи, викладені відповідачем у письмових поясненнях, висновків суду не спростовують, з тих підстав, що саме на банк, який є професійним учасником ринку надання банківських послуг, покладено обов`язок доведення того, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно, вимоги до рівня та розумності ведення справ банком є вищими, ніж до споживача - фізичної особи, яка зазвичай є слабшою стороною у цивільних відносинах з такою кредитною установою. З врахуванням наведеного всі сумніви та розумні припущення мають тлумачитися судом саме на користь такої слабшої сторони. З огляду на вищевикладене, враховуючи положення ст. 16 ЦК України, суд приходить до висновку, що вимоги позивачки [PERSON] щодо зобов`язання АТ КБ «ПриватБанк» відновити залишок кредитних коштів на рахунку [PERSON] [NUMBER] за кредитною карткою № [NUMBER] до стану, який був перед проведенням несанкціонованих операцій 25.07.2023 та зобов`язання АТ КБ «ПриватБанк» скасувати заборгованість по картковому рахунку [PERSON] [NUMBER] , за кредитною карткою № [NUMBER] , яка утворилася внаслідок несанкціонованих операцій від 25.07.2023 щодо використання кредитних коштів, є ефективним способом захисту порушених прав позивачки та призведе до їх відновлення, а тому позов [PERSON] підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачка звільнена від сплати судового збору на підставі ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», то судовий збір, який підлягав сплаті за подання позову стягується з відповідача в дохід держави. З урахуванням того, що суд дійшов висновку про задоволення позову, то в дохід держави за рахунок відповідача підлягає стягненню судовий збір, з урахування коефіцієнту 0,8, у розмірі 1937,92 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved