Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-18 00:00:00

Заявник звернувся з заявою до Яготинського районного суду Київської області заінтересовані особи: [PERSON] , [PERSON] , Служба у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради, Баришівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Виконавчий комітет Яготинської міської ради як орган опіки та піклування про усиновлення та внесення змін до актового запису про народження дитини. Заяву обгрунтовано тим, що з 1 червня 2012 року [PERSON] та [PERSON] перебувають у зареєстрованому шлюбі. З часу спільного проживання сторін разом з ними проживає донька дружини від попереднього шлюбу - [PERSON] , [INFO] . Крім того, сторони мають спільного сина - [PERSON] , [INFO] . За весь час спільного проживання у [PERSON] із [PERSON] склалися доброзичливі та дружні відносини. [PERSON] ставиться до [PERSON] як до власної доньки, піклуючись про її виховання та здоров`я. [PERSON] називає його «батьком». Заявник має достатній дохід для утримання доньки, офіційно працевлаштований, за станом здоров`я придатний до усиновлення. Подружжя з 25 січня 2021 року проживають у житловому будинку, розташованому по [ADDRESS] , який належить їм на праві спільної сумісної власності. [PERSON] має встановлений діагноз: придатна. Батько дитини, [PERSON] , та мати дитини - [PERSON] - не заперечують проти усиновлення заявником їх доньки. На підтвердження вказаної обставини мати та батько надали свою згоду на усиновлення у письмовій формі, яка засвідчена нотаріусом. Таким чином, заявник має все необхідне для нормального розвитку [PERSON] , [INFO] , а тому усиновлення за цією заявою провадиться у її інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя та розвитку. Додатково слід зауважити, що 17.10.2025 заявник звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради із заявою про надання висновку про усиновлення дитини [PERSON] , [INFO] , однак відповідь на дану заяву до цього часу надано не було. При цьому, просимо суд врахувати, що усиновлення не проводиться з метою ухилення від мобілізації, оскільки заявник по справі має відстрочку - бронювання та посвідчення учасника бойових дій. Враховуючи вищевикладене просив Оголосити [PERSON] , [INFO] , усиновлювачем [PERSON] , [INFO] , яка народилася в селі Яблуневе Баришівського району Київської області. Змінити прізвище усиновленої дитини з « [PERSON] » на « [INFO] », ім`я дитини залишити без змін, по батькові змінити з « [PERSON] » на « [INFO] ». Зобов`язати Баришівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України в актовий запис про народження [PERSON] , [INFO] , за №01 від 15 січня 2008 року внести наступні зміни: - Прізвище дитини змінити з « [PERSON] » на « [INFO] », ім`я дитини залишити без змін, по батькові дитини змінити з « [PERSON] » на « [INFO] ». - В графі батько зазначити [PERSON] , [INFO] , громадянин України, уродженець село Волошинівка Баришівського району Київської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків: [NUMBER] . Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 28.11.2025 відкрито провадження у справі, та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін, визначено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді та заперечень. Представник заявника в судовому засіданні підтримала заявлені вимоги та просила їх задоволити, враховуючи, що заявник опікується дитиною з трьох річного віку. [PERSON] підтримав заявлені вимоги, та вказав, що до [PERSON] ставиться як до своєї дитини, мають із [PERSON] спільну дитину, вони як одна сім`я, проте раніш біологічний батько дитини не надавав дозволу, тому він не міг усиновити [PERSON] , проте бажає цього, і бажає щоб вона при навчанні скористалась його пільгами, оскільки він має пільги як учасник бойових дій. [PERSON] в судове засідання не з`явився, попередньо повідомлявся про розгляд судового засідання, заяв та клопотань не надходило, надав нотаріально завірену заяву про згоду на усиновлення [PERSON] громадянином [PERSON] . Заінтересована особа [PERSON] в судовому засіданні підтримала заявлені вимоги, та зазначила, що бажає, щоб була повноцінна сім`я, заявник має дружні стосунки з дитиною, забезпечує її та бере участь у вихованні, оскільки біологічний батько не бере участі у вихованні дитини та зовсім з нею не спілкується. Раніш не надавав дозволу біологічний батько дитини на усиновлення, тому і не міг заявник усиновити, проте вони бажали давно це усиновлення. Представник служби у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради в судовому засіданні проти заявлених вимог не заперечувала підтримала висновок про доцільність усиновлення та відповідність інтересам дитини. При розмові з дитиною, вона добре відгукувалась про заявника, в дитини всі наявні умови для розвитку дитини. Про біологічного батька дитина вказувала, що його не пам`ятає, він її не вітає з днем народження, і вона б не змогла б впізнати батька, як би зустрівся на вулиці. Представник виконавчого комітету Яготинської міської ради Київської області направив заяву про розгляд справи у його відсутність, проти заявлених вимог не заперечував, та просив задоволити. Представник Баришівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений, заяв та клопотань не направляв. [PERSON] в судовому засіданні вказала, що бажає бути усиновленою заявником, із мамою та заявником проживає з малолітнього віку, тому давно мала бажання бути усиновленою заявником, біологічного батька не пам`ятає, та він не вітає її з днем народження. Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін по справі, враховуючи думку дитини, яку бажають усиновити, суд встановив наступне. [PERSON] , [INFO] , перебуває в шлюбі з [PERSON] , [INFO] , та має намір усиновити дитину дружини. Шлюб укладений 01 червня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Яготинського районного управління юстиції у Київській області, відповідно до свідоцтва про шлюб серія: [NUMBER] . [PERSON] , [PERSON] разом з [PERSON] , [PERSON] проживають за адресою: [ADDRESS] у власному будинку. [PERSON] має зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] , має на праві власності автомобіль. [PERSON] працює в ТОВ НВК «Техімпекс» на посаді охоронника, та позитивно характеризується за місцем роботи. Громадянин має посвідчення учасника бойових дій, дата видачі 14.12.2015. Відповідно до витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості», виданого Міністерством внутрішніх справ України [PERSON] станом на 16.10.2025 є особою, стосовно якої відсутні відомості про притягнення до кримінальної відповідальності, про наявність незнятої чи непогашеної судимості та про розшук. Відповідно до висновку про стан здоров`я особи від 10.10.2025, виданого Комунальним некомерційним підприємством Яготинської міської ради «Яготинський центр первинної медико-санітарної допомоги», [PERSON] має задовільний стан здоров`я. [PERSON] працює продавцем в продуктовому магазині. Батько дитини [PERSON] надав згоду на усиновлення дитини [PERSON] , засвідчену приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Черних О.В., зареєстрованого в реєстрі першого жовтня дві тисячі двадцять п`ятого року за № 1936. Мати дитини [PERSON] надала згоду на усиновлення дитини [PERSON] , засвідчену приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Черних О.В., зареєстрованого в реєстрі восьмого жовтня дві тисячі двадцять п`ятого року за № 1986. Згідно характеристики учениці 11-А класу Яготинського ліцею №2 [PERSON] , вбачається, що [PERSON] навчається у закладі з 01.09.2014 року, за час навчання зарекомендувала себе здібною, розумною дитиною, має середні досягнення у навчанні, добра, товариська. Мати дитини бере активну участь у житті класу, відвідує батьківські збори. Батько дитини [PERSON] із дитиною не спілкується з сім`єю не проживає, у вихованні дитини участь не бере, на батьківські збори не з`являвся. [PERSON] має земельні ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та для ведення особистого селянського господарства. (а.с. 10-30, 39-65) З урахуванням встановленого, суд прийшов наступного. Відповідно до статей 3, 4, 5, 7 СК України кожна особа має право на проживання в сім`ї. Сім`я створюється, в тому числі, і на підставі усиновлення. Держава створює пріоритет сімейного виховання дитини. Дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України. За змістом статей 207, 208 СК України усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого статтею 282 цього Кодексу. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя. Усиновленою може бути дитина В силу статей 211, 212 СК України усиновлювачем може бути дієздатна особа віком не молодша двадцяти одного року, за винятком, коли усиновлювач є родичем дитини. Усиновлювачем може бути особа, що старша за дитину, яку вона бажає усиновити, не менш як на п`ятнадцять років. Різниця у віці між усиновлювачем та дитиною не може бути більшою ніж сорок п`ять років. Не можуть бути усиновлювачами особи, які: обмежені у дієздатності; визнані недієздатними; позбавлені батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; були усиновлювачами (опікунами, піклувальниками, прийомними батьками, батьками-вихователями) іншої дитини, але усиновлення було скасовано або визнано недійсним (було припинено опіку, піклування чи діяльність прийомної сім`ї або дитячого будинку сімейного типу) з їхньої вини; перебувають на обліку або на лікуванні у психоневрологічному чи наркологічному диспансері; зловживають спиртними напоями або наркотичними засобами; не мають постійного місця проживання та постійного заробітку (доходу); страждають на хвороби, перелік яких затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я; є іноземцями, які не перебувають у шлюбі, крім випадків, коли іноземець є родичем дитини, були засуджені за злочини проти життя і здоров`я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150-1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 КК України, або мають непогашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших злочинів; за станом здоров`я потребують постійного стороннього догляду; є особами без громадянства; перебувають у шлюбі з особою, яка відповідно до пунктів 3-6, 8 і 10 цієї статті не може бути усиновлювачем. Крім осіб, зазначених у частині першій цієї статті, не можуть бути усиновлювачами інші особи, інтереси яких суперечать інтересам дитини Згідно ст. 217 СК України усиновлення дитини здійснюється за вільною згодою її батьків. Згода батьків на усиновлення дитини має бути безумовною. Статтею 218 СК України передбачено, що для усиновлення дитини потрібна її згода, якщо вона досягла такого віку та рівня розвитку, що може її висловити. Згода дитини на її усиновлення дається у формі, яка відповідає її вікові та стану здоров`я. Дитина має бути проінформована про правові наслідки усиновлення. Усиновлення провадиться без згоди дитини, якщо вона у зв`язку з віком або станом здоров`я не усвідомлює факту усиновлення. Згода дитини на усиновлення не потрібна, якщо вона проживає в сім`ї усиновлювачів і вважає їх своїми батьками. Як роз`яснюється у пункті 6 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 березня 2007 року за № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», вирішуючи заяву по суті, суд зобов`язаний перевірити наявність передбачених законом підстав для усиновлення, зокрема: чи дали батьки дитини згоду на це (якщо вона необхідна); чи може заявник бути усиновлювачем, чи є дитина відповідно до законодавства суб`єктом усиновлення і чи виконано вимоги частин 1-3 ст. 218 СК України щодо наявності згоди дитини; чи відповідають висновок органу опіки та піклування і дозвіл на усиновлення уповноваженого органу виконавчої влади необхідним вимогам. Відповідно до ч. 1 ст. 220 СК України на усиновлення дитини одним із подружжя потрібна письмова згода другого з подружжя, засвідчена нотаріально. Згідно із ст. 8 Європейської конвенції про усиновлення дітей, прийнятої 24 квітня 1967 року в Страсбурзі, і яка, відповідно до ст. 9 Конституції України, є складовою частиною національного законодавства України, компетентний орган приймає рішення про усиновлення лише тоді, коли впевниться, що воно здійснюється в інтересах дитини. Кожного разу компетентний орган звертає особливу увагу на те, щоб це усиновлення забезпечило дитині стабільні та гармонійні домашні умови. В силу ст. 224 СК України суд, постановляючи рішення про усиновлення дитини, враховує обставини, що мають істотне значення, зокрема: стан здоров`я та матеріальне становище особи, яка бажає усиновити дитину, її сімейний стан та умови проживання, ставлення до виховання дитини; мотиви, на підставі яких особа бажає усиновити дитину; мотиви того, чому другий із подружжя не бажає бути усиновлювачем, якщо лише один із подружжя подав заяву про усиновлення; взаємовідповідність особи, яка бажає усиновити дитину, та дитини, а також те, як довго ця особа опікується вже дитиною; особу дитини та стан її здоров`я; ставлення дитини до особи, яка бажає її усиновити. При дотриманні всіх умов, встановлених цим Кодексом, здатності особи, яка бажає усиновити дитину, забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини суд постановляє рішення, яким оголошує цю особу усиновлювачем дитини. При дотриманні всіх умов, встановлених цим Кодексом, здатності особи, яка бажає усиновити дитину, забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини суд постановляє рішення, яким оголошує цю особу усиновлювачем дитини. Статтею 225 СК України передбачено, що усиновлення вважається здійсненим у день набрання чинності рішенням суду про усиновлення. Відповідно до частин 1, 3, 4, 5 ст. 232 СК України з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків. В силу ч. 1 ст. 229 СК України особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір`ю, батьком дитини або повнолітньої особи. Якщо усиновлюється дитина, яка досягла семи років, то для запису усиновлювача матір`ю, батьком потрібна згода дитини, крім випадку, передбаченого частиною четвертою статті 218 цього Кодексу. Суд задовольняє таку заяву усиновлювача у рішенні про усиновлення, якщо це відповідає інтересам дитини. Згідно частин 2, 3, 4 ст. 231 СК України, якщо усиновлювач записується батьком дитини, відповідно змінюється по батькові дитини. Якщо усиновлюється повнолітня особа, її прізвище, ім`я та по батькові можуть бути змінені у зв`язку з усиновленням за заявою усиновлювача та усиновленої особи. Про зміни, передбачені у цій статті, суд зазначає у рішенні про усиновлення. Відповідно до ст. 234 CK України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження. Свідоцтво про народження, що було видане раніше, анулюється. Відповідно до підпункту 20 пункту 1 Розділу III Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року за № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Так, згідно з пунктом 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року за № 96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. В силу ст. 228 СК України, особи, яким у зв`язку з виконанням службових обов`язків доступна інформація щодо усиновлення (перебування осіб, які бажають усиновити дитину, на обліку, пошук ними дитини для усиновлення, подання заяви про усиновлення, розгляд справи про усиновлення, здійснення нагляду за дотриманням прав усиновленої дитини тощо), а також інші особи, яким став відомий факт усиновлення, зобов`язані не розголошувати її, зокрема і тоді, коли усиновлення для самої дитини не є таємним. Відомості про усиновлення видаються судом лише за згодою усиновлювача, крім випадків, коли такі відомості потрібні правоохоронним органам, суду у зв`язку з цивільною справою чи кримінальним провадженням. Таємниця усиновлення забезпечується також відповідно до статей 229-231 цього Кодексу. Особи, які розголосили таємницю усиновлення, несуть відповідальність, встановлену законом. У § 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Chahal v. theUnitedKingdom» (заява № 22414/93) Європейський Суд з прав людини зазначив, що норма права щодо способу захисту гарантують на національному рівні ефективні правові способи для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Крім того, Європейський Суд з прав людини вказав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року можуть забезпечуватися всією сукупністю способів, що передбачаються національним правом. У свою чергу, у статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року гарантується доступність на національному рівні засобу захисту, здатного втілити в життя сутність прав та свобод за цією Конвенцією, в якому б вигляді вони не забезпечувались у національній правовій системі (§ 75 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Афанасьєв проти України» від 05 квітня 2005 року (заява № 38722/02) У судовому засіданні не встановлено будь-яких обмежень, передбачених статтями 211, 212 Сімейного Кодексу України, щодо можливості заявника бути усиновлювачем. Також, при наданні заявником заяви про усиновлення, а також Виконавчим комітетом Яготинської міської ради висновку про доцільність усиновлення [PERSON] дотримано вимоги наведеного вище законодавства України. Мати дитини [PERSON] та батько [PERSON] надали згоду на усиновлення про що наявні докази, дитина не заперечує проти її усиновлення заявником по справі. Враховуючи встановлені обставини справи, думку дитини, яку заявник бажає усиновити, суд констатує, що підстав для визнання заявника таким, що не може бути усиновлювачем [PERSON] [INFO] не виявлено. Таким чином, враховуючи вищевикладене в своїй сукупності, суд приходить до переконання, що заявник здатний забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини, тому заява є належним чином обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення. За замістом ч. 4 ст. 314 ЦПК України усі судові витрати, пов`язані з розглядом справи про усиновлення, відносяться на рахунок заявника (заявників). Відтак, судові витрати у справі, котрі полягають у сплаті заявником судового збору за подання ним до суду заяви про усиновлення дитини, слід залишити за останнім, оскільки покладення їх на державу або ж на інших осіб при ухваленні рішення у справі у порядку окремого провадження чинним ЦПК України не передбачено.

Outcome: approved