Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-21 00:00:00

[PERSON] звернулася до Богодухівського районного суду Харківської області із позовною заявою до [PERSON] , у якій просить визначити їй додатковий тримісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті її батька [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] померла її прабабуся [PERSON] , яка проживала у [ADDRESS] . На момент смерті остання володіла на праві особистої власності житловим будинком у сел. Гути. Спадкоємцями [PERSON] за заповітом є [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (батько позивачки). [PERSON] не прийняла спадщину у строк, встановлений ст.1270 ЦК України, і [INFO] померла. [PERSON] на день смерті своєї бабусі постійно проживав разом зі спадкодавицею, не заявив про відмову від спадщини, а відтак, вважається таким, що прийняв спадщину. [INFO] [PERSON] помер, і позивачка є єдиною спадкоємицею по закону на долю майна після його смерті. Враховуючи, що батьки позивачки розірвали шлюб у 1993 році та позивачка з матір`ю виїхали на проживання до с. Бочкове Вовчанського району Харківської області, [PERSON] з батьком та його родичами не спілкувалась, тому про смерть батька і наявність заповіту, згідно з яким [PERSON] був спадкоємцем (однієї четвертої) житлового будинку, їй стало відомо лише у квітні 2025 року від тітки [PERSON] , з якою позивачка зустрілась випадково і яка повідомила про наявність заповіту, спадщини позивачки за законом та відсутність наміру оформлювати свою частку спадщини. Враховуючи викладене, позивачка вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин. Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 29.08.2025 позовну заяву [PERSON] було залишено без руху та надано позивачці для усунення недоліків позовної заяви десятиденний строк, який обчислюється з дня вручення даної копії ухвали. Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 08.09.2025 позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Визначено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Відповідачу запропоновано в установлений судом строк подати письмовий відзив на позов, або пояснення щодо позову або відзиву. Ухвалою суду від 14.10.2025 залучено Богодухівську міську раду Харківської області до участі у цивільній справі № 641/5360/25 за позовом [PERSON] до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини як другого відповідача. Направлено Богодухівській міській раді Харківської області копію ухвали про відкриття провадження, копію позовної заяви, судову повістку, встановлено строк для надання відзиву. Ухвалою суду від 14.10.2025 витребувано з Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області копію спадкової справи № 547/2011, заведеної 24.12.2011 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , а також копію спадкової справи після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 04.11.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивачка в судове засідання не прибула, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. У поданій до суду письмовій заяві просила розглядати справу за його відсутності, зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просила їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не прибула, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, у поданій до суду письмовій заяві проси ла розгляд справи провести без її участі, зазначила, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення. Представник відповідача Богодухівської міської ради Харківської області у судове засідання не прибув, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав до суду заяву про розглядсправи без йогоучасті. Зазначив, що Богодухівська міська рада Харківської областіу вирішенні справи покладається на розсуд суду. Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судовезасідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи викладене, беручи до уваги, що учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутност історін. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмовувід неї (ч.3 ст.1268 ЦК України). Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини за правилами ст. 1220 ЦК України слід вважати день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, виходячи зі змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийня тиспадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до абзацу 6 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначенняособі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважність пропуску строку є оціночною категорією та підлягає з`ясуванню у кожному окремому випадку. Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 22 березня 2023 року по справі № 361/8259/18, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, такі: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом встановлено, що [PERSON] народилася [INFO] , з 17.01.2012 зареєстрована у с. Бочкове Вовчанського району Харківської області. Згідно зі свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 13.12.1989, батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається зі змісту свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 12.05.2010, виданого виконавчим комітетом Гутянської селищної ради Богодухівського району Харківської області, [PERSON] помер [INFO] в смт. Гути Богодухівського району Харківської області. Після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , спадкова справа не заводилась, що підтверджується відомостями Богодухівської державної нотаріальної контори. Виходячи зі змісту витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію народження № 00008886888 від 29.03.2011 та копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 10.04.1964, батько позивачки [PERSON] , [INFO] , та відповідачка [PERSON] є рідним братом і сестрою, оскільки мали спільних батьків [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 27.09.1997 [PERSON] після укладення шлюбу з [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ». Крім того, матеріалами справи підтверджено, що [INFO] у м. Харків померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 11.05.2003, виданим Гутянською селищною радою Богодухівського району Харківської області. За життя [PERSON] залишила заповіт, посвідчений секретарем Гутянської селищної ради Богодухівського району Харківської області 06.05.1997 за № 28, відповідно до якого заповідала (одну другу) належного їй будинку по [ADDRESS] своїй доньці [PERSON] , інші (одну другу) будинку заповідала [PERSON] і [PERSON] в рівних долях. Вказаний будинок належав [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності від 03.12.1980, та свідоцтва про право на спадщину за законом від 03.12.1980 після смерті чоловіка [PERSON] , виданих державним нотаріусом Богодухівської державної нотаріальної контори Селютіною Л.П.. 24.12.2011 Богодухівською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 547/2011 після смерті [PERSON] (номер у спадковому реєстрі 52238932). [INFO] у м. Лебедин Сумської області померла спадкоємиця [PERSON] [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 11.01.2021. З матеріалів спадкової справи № 547/2011 після смерті [PERSON] вбачається, що вказана спадкова справа заведена за заявою [PERSON] про прийняття спадщини від 24.12.2011. Як зазначила [PERSON] у заяві, [PERSON] є її бабусею. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 02.11.2011 по справі № 2018/2-24 задоволено позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом. Визначено [PERSON] додатковий тримісячний строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Виходячи зі змісту рішення суду, судом встановлено ті обставини, що [PERSON] є онукою спадкодавиці [PERSON] , а також те, що із заявами про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини ніхто зі спадкоємців не звертався. З огляду на викладене, станом на 02.11.2011 [PERSON] була обізнана про смерть прабабусі [PERSON] та про наявність заповіту, посвідченого 06.05.1997 року на ім`я [PERSON] (доньки спадкодавиці), [PERSON] (онуки) та [PERSON] (онука) (оскільки вказаний заповіт було посвідчено [PERSON] вже після смерті чоловіка - [PERSON] , який помер [INFO] ). Між тим, як вбачається зі змісту судового рішення, у ньому не відображено відомостей про смерть батька позивачки [PERSON] , [INFO] . Як вбачається зі змісту рішення суду, яке набрало законної сили, відповідачки [PERSON] та [PERSON] у поданих до суду заявах зазначили, що з позовом [PERSON] згодні та просять розглянути його за їх відсутності. Отже, враховуючи, що позивачка не спілкувалася з батьком за його життя та не спілкувалася з родичами батька, проживаючи в іншій місцевості, [PERSON] не була обізнана про смерть батька до розгляду Київським районним судом м. Харкова цивільної справи за позовом [PERSON] до неї та [PERSON] про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Як зазначено у рішенні Київського районного суду м. Харкова по справі № 2018/2-240/11, [PERSON] звернулась до суду з позовом про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини після смерті [PERSON] [INFO] , тобто, вже після смерті брата батька позивачки [PERSON] , та після спливу 6-місячного строку з моменту його смерті (помер [INFO] , строк сплив 09.11.2010). Рішення у вказаній справі було постановлено Київським районним судом м. Харкова 02.11.2011, тобто, після спливу шестимісячного строку з дня смерті батька позивачки [PERSON] (09.05.2010). Таким чином, [PERSON] не була обізнана про наявність заповіту та про смерть батька раніше, ніж [INFO] , і не могла звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини після смерті батька (до [INFO] ). Крім того, суд зауважує, що згідно зі ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Як зазначалось вище, склад спадкоємців за заповітом [PERSON] донька спадкодавці [PERSON] , онук спадкодавці [PERSON] та онука [PERSON] , з яких лише [PERSON] звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. Виходячи з матеріалів спадкової справи, будь-яка інша особа, крім [PERSON] , не зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. Отже, позивачка [PERSON] , не будучи обізнаною про деталі прийняття спадщини своїм батьком, обґрунтовано очікувала, що спадщину за заповітом після смерті [PERSON] прийме та оформить її онука (тітка позивачки) [PERSON] , яка в силу ст.1223 ЦК України мала переважне право на спадкування після смерті [PERSON] та висловила такий намір, подавши позовну заяву про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, вже після смерті брата [PERSON] (батька позивачки). Разом з тим, [PERSON] свідоцтва про право на спадщину не оформила, що підтверджується матеріалами спадкової справи. З огляду на викладене, враховуючи, що позивачка [PERSON] не була спадкоємицею першої черги після смерті [PERSON] та не спілкувалася зродичами батька, а також наявність у спадкодавиці родичів більш близького ступеня споріднення, вона не була і не могла бути обізнана про наявність у неї підстав для вжиття заходів до спадкування майна, яке зазначене у заповіті [PERSON] , після смерті свого батька [PERSON] .. Суд вважає наведені обставини поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , які об`єктивно завадили позивачці звернутися із заявою про прийняття спадщини вчасно. Отже, враховуючи, що позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та визначення позивачу додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті [PERSON] , [INFO] .

Outcome: approved