Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-17 00:00:00

І. Зміст позовної заяви та зміст інших заяв по суті справи. Позивач [PERSON] , в інтересах якої діє представник [PERSON] , звернулася до Шевченківського районного суду міста Дніпра з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дитиною до [PERSON] , третя особа: Адміністрація Шевченківського району Дніпропетровської області. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що позивач [PERSON] перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] . Від подружніх відносин мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Сторони проживали однією сім`єю за місцем реєстрації чоловіка, а саме в [ADDRESS] . В червні 2023 між подружжям сталася сварка, в ході якої відповідач наніс тілесні ушкодження в обличчя позивачці і вигнав її зі свого помешкання. З того часу сторони не проживають однією сім`єю. Позивач переїхала жити до своїх батьків за адресою: [ADDRESS] , де і проживає по сьогоднішній день. Донька [PERSON] залишилася проживати з батьком. Позивач бачилася зі своєю донькою у себе на роботі, перший час донька часто приходила до неї, щоб поспілкуватися. У них були стосунки як у матері з донькою. Згодом донька стала приходити все рідше, а потім взагалі перестала приходити до матері на роботу, припинила спілкування з мамою і телефоном, перестала відповідати на дзвінки та смс. Позивач намагалася зустрітися із своєю донькою, про що домовлялася з відповідачем заздалегідь, але відповідач перед самою зустріччю надсилав повідомлення, що у них з дочкою помінялися плани і на зустріч він не приїзжав, що повторювалося не один раз. Така поведінка відповідача змусила позивача звернутися до Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради із заявою про визначення їй годин спілкування з її дитиною. З метою налагодження стосунків між батьками дитини та дитиною, головою адміністрації Шевченківського району ДМР було прийнято розпорядження № 60-р «Про право на участь у вихованні дитини [PERSON] » позивачці було визначено години для участі у вихованні та спілкуванні з дитиною [PERSON] , [INFO] , кожну суботу або неділю з 10:00 до 18:00 в залежності від графіку роботи матері дитини; спілкування по телефону або за допомогою месенджерів необмежено, враховуючи час навчання та бажання дитини. З метою налагодження стосунків із дочкою [PERSON] відвідувала психолога, також психолога мала відвідувати і дитина, але відповідач привів дочку лише один раз. Позивач змушена була звернутися до суду із цим позовом у зв`язку із невиконанням відповідачем розпорядження голови адміністрації Шевченківського району ДМР. Просила суд зобов`язати [PERSON] не чинити перешкоди [PERSON] у вихованні та спілкуванні з дочкою [PERSON] . Визначити способи участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з донькою [PERSON] : кожну суботу або неділю з 10:00 до 20:00 години в залежності від графіку роботи матері дитини, за умови що вихідний день матері припадає на суботу або неділю, за місцем проживання матері з можливістю відвідування культурних освітніх та розважальних закладів, закладів громадського харчування, торгівельних центрів, парків; один місяць під час літніх канікул за місцем проживання матері з можливістю спільного відпочинку за межами міста Дніпра з метою оздоровлення; безперешкодне та необмежене спілкування по телефону або за допомогою месенджерів, враховуючи час навчання та побажання дитини. Судові витрати які складаються з судового збору та витрати на правничу допомогу просила покласти на відповідача. Відповідачем наданий відзив на позовну заяву, в якому [PERSON] зазначив, що вони з позивачкою перебувають у шлюбі, в якому у подружжя народилася дитина [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя між сторонами не склалося і вони припинили шлюбні відносини у червні 2023 року. На цей час відповідач разом з донькою мешкають разом за адресою: [ADDRESS] . Відповідач стверджує, що мати бажання зустрічатися з дитиною не проявляє. На думку відповідача позовна заява не містить доказів на підтвердження викладених у ній обставин. Дитина [PERSON] не бажає спілкуватися з матір`ю, а сам відповідач не здійснював перешкод у спілкуванні та не заперечує проти спілкування дитини та матері. Проте, позивачка сама постійно ігнорує часи зустрічей. У задоволені позовної заяви [PERSON] просив відмовити. ІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Дніпра Коваленко Т.О. від 05.08.2025 у справі відкрите провадження, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження. По справі призначено підготовче судове засідання на 05.09.2025, відповідачу запропоновано подати суду відзив на позовну заяву. 05.09.2025 засідання відкладено на 25.09.2025 та 14.10.2025. Ухвалою від 14.10.2025 підготовче провадження у справі закрите. Справу призначено до судового розгляду на 12.11.2025 та 08.12.2025. Ухвалою від 12.11.2025 зобов`язано Адміністрацію Шевченківського району Дніпровської міської ради, як орган опіки та піклування, забезпечити явку психолога (педагога) у судове засідання на 08.12.2025. 08.12.2025 суд перейшов до стадії прийняття рішення. ІІІ. Доводи сторін в судовому засіданні. Позивач [PERSON] у судовому засіданні підтримала вимоги позовної заяви. Суду пояснила, що вони з відповідачем продовжують формально перебувати в юридичному шлюбі, але проживають окремо. Мають спільну доньку [PERSON] , [INFO] . Дитина проживала спільно з ними, але у червні 2023 року сторони перестали проживати однією сім`єю через сварку, яка сталася між ними, в ході якої відповідач наніс їй тілесні ушкодження в обличчя та вигнав з дому, де вони всі разом мешкали. Зараз вона мешкає разом із своїми батьками в [ADDRESS] . Донька проживає з батьком. При спробах зблизитися з дочкою відповідач був проти та чинив перешкоди. Але спочатку дочка сама бажала з нею спілкуватися. Перший час після припинення спільного проживання, дочка декілька разів на тиждень приходила до неї на роботу (вона працювала касиром у супермаркеті), вони з нею могли декілька годин спілкуватись, ходити по магазинах. Спілкувались телефоном. Але пізніше відповідач заблокував її номер в телефоні. Інколи дочка розблоковувала номер і вони спілкувалися. Востаннє дитину бачила в коридорі в суді. До цього рік дитину не бачила. Зараз дочка не хоче з нею спілкуватися, говорить, що вона її покинула, батько їй сказав, що вона погана. Вона була змушена звернутися до Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради із заявою про визначення їй годин спілкування з дитиною. Головою адміністрації Шевченківського району ДМР прийняте розпорядження № 60-р «Про право на участь у вихованні дитини [PERSON] », яким були визначені години для участі у вихованні та спілкуванні її з дитиною, а саме: кожну суботу або неділю з 10:00 до 18:00 в залежності від графіку її роботи; спілкування по телефону або за допомогою месенджерів необмежено, враховуючи час навчання та бажання дочки. Однак відповідач постійно перешкоджав їх зустрічам. Вона звернулася до КЗ СЗ «Центр соціальної підтримки дітей та сімей «Обійми» ДМР та відвідала психолога, також психолога мала відвідувати і їхня донька, але відповідач привів дочку до психолога лише один раз, після цього він дочку не приводив до психолога і не дозволяв їй самостійно відвідувати його. Дочка, наразі, не має бажання спілкуватися з матір`ю, але за висновком спеціаліста після надання психологічної допомоги дитині щодо опрацювання образ та гарантування безпечного середовища під час побачень з мамою, ситуація зі спілкуванням поліпшилася. Позивач має бажання бачитися з дочкою та просить суд задовільнити позов. Представник позивача [PERSON] підтримала позовну заяву, просила вимоги позивача задовільнити. Відповідач позов не визнав. Пояснив, що з позивачем не живуть однією сім`єю після сімейного конфлікту, коли дружина зібрала свої речі та переїхала жити до своїх батьків, а він з дочкою [PERSON] лишилися проживати разом. Без участі матері він з дочкою проживають удвох з червня 2023 року. Тоді позивач вдарила дочку по голові, тягнула її по сходах з другого поверху, а він їх розбороняв. Він не бив позивачку, як вона стверджує, він розбороняв позивачку і дочку. Але після цього позивачка викликала поліцію, написала заяву. Позивач не проявляла бажання зустрічатися з дочкою, а лише скаржиться до Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради та суду. Він не здійснював перешкод у спілкуванні матері та дочки. Дочка сама не має бажання спілкуватися з позивачкою, сама заблокувала її в телефоні. Відповідачем також зазначено, що графік спілкування матері та дитини вже встановлений розпорядженням голови Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради, тому необхідність у встановлені додаткового графіку відсутня. Просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог позивача. Представник Органу опіки та піклування адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради Івчик В.А. пояснила, що мати [PERSON] звернулася до Адміністрації Шевченківського району ДМР із заявою про визначення їй годин спілкування з дитиною. По даному питанню була проведена бесіда із батьками та дитиною та відповідно до розпорядження голови адміністрації Шевченківського району ДМР № 60-р «Про право на участь у вихованні дитини [PERSON] » визначено години для участі у вихованні та спілкуванні матері та дитини, однак у добровільному порядку, батьки не дійшли консенсусу в питанні графіку зустрічей матері та дитини. Коли мати звернулася до суду, батько прийшов до комісії, та повідомив що не заперечує у спілкуванні матері та дитини, але явку дитини на засідання комісії батько не забезпечив. Вона особисто розмовляла із відповідачем, повідомила йому час засідання комісії, але відповідач зазначив, що дитина на засідання комісії не прийде. Наступного дня на засідання комісії батько дитину не привів. Думку дитини не було заслухано. В судовому засіданні, у присутності психолога [PERSON] , опитана дитина [PERSON] , яка пояснила що розуміє суть питання, яке розглядається судом, але з матір`ю не бажає спілкуватися сама. Вони проживають разом з батьком удвох з 2023 року. У 2023 році між нею і мамою стався конфлікт через те, що вона вдягла мамині капці, однак мамі це не сподобалося і вона взяла її за волосся та почала бити. Батько в цей час був у дворі, косив траву. Почувши сварку, прибіг їх розборонити. Матері це не сподобалося і вона викликала поліцію. Потім мати поїхала до своїх батьків і вони більше не зустрічалися, декілька разів спілкувалися по телефону, але вона особисто повідомила матір про небажання спілкувалися з нею. Мати до неї погано відносилася, била, поки батько був на роботі, ображала. З батьком вони приходили в супермаркет за продуктами, але не до матері. Бажання спілкуватися не має, що мати змінилася, вона не вірить. Пояснила, що зараз навчається у 9-А класі онлайн через те, що мати у фейсбуці писала не дуже гарні слова, через це інші діти почали її ображати. Відвідували психолога, щоб отримати висновок. Однак, ситуація з психологом ніяк їм у спілкуванні не допомогла. VI. Фактичні обставини, встановлені судом. Позивач [PERSON] є матір`ю, а відповідач [PERSON] батьком [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження дитини. [PERSON] у період з 3 до 8 серпня 2023 перебувала на стаціонарному лікуванні у КНП «МБКЛМД Руднєва» ДМР м.Дніпро із діагнозом: флегмона обличчя. За довідкою від 25.08.2023 №7764 вказаного медичного закладу, [PERSON] знаходилася по догляду за дитиною [PERSON] на стаціонарному лікуванні у відділенні щелепно-лицевої хірургії з 3 до 8 серпня 2023 року. Наразі позивач [PERSON] працює у ТОВ «Демарт» з 21.02.2025 у якості касира торгівельного залу. Виключно позитивно характеризується за місцем цієї роботи (довідка та характеристика з місця роботи № 26 від 16.06.2025). В КНТ «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради [PERSON] на обліках не знаходиться (довідка від 31.10.2025 № 981). Між сторонами у справі 23.06.2023 на побутовому ґрунті стався конфлікт, за наслідками дій [PERSON] та [PERSON] стосовно обох складені протоколи про адміністративне правопорушення. Постановою судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровськ від 09.10.2023 провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] закрите у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, постанова набула чинність 20.10.2023. Висновком спеціаліста судово-медичного експерта № 1857 від 26.06.2023 у [PERSON] виявлені тілесні ушкодження у вигляді: синців на грудній клітині, що спричинені від дії тупого твердого предмету (предметів), можливо у термін, на який вказує обстежена. Ці тілесні ушкодження відносяться до легких тілесних ушкоджень, що мають незначні скороминущі наслідки. У провадженні Індустріального районного суду м.Дніпропетровськ перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання дитини (інформація з копії ухвали суду від 04.09.2025 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі). [PERSON] звернулася до управління служби у справах дітей Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради з проханням визначити спосіб участі у вихованні малолітньої доньки [PERSON] з метою налагодження стосунків між батьками дитини. Листом з № 11/58-16-24 від 10.01.2025 управління-служба у справах дітей адміністрації Шевченківського району ДМР просила у КЗСЗ «Центр соціальної підтримки дітей та сімей «Обійми» надати родині соціальні послуги, надати відповідний висновок. Розпорядженням голови адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради від 17.03.2025 № 60-р «Про право на участь у вихованні дитини [PERSON] » визначено години для участі у вихованні з дитиною [PERSON] , [INFO] , матері дитини [PERSON] : кожну суботу або неділю з 10:00 до 18:00, в залежності від графіку роботи матері дитини; спілкування по телефону або за допомогою месенджерів необмежено, враховуючи час навчання та бажання дитини. Стосовно [PERSON] 12.07.2025 складений протокол про адміністративне правопорушення за вчинення адміністративного правопорушення за ч. 5 ст. 184 КУпАП. За протоколом: 12.07.2025 о 10:00 год. не виконав вимоги розпорядження голови Шевченківської адміністрації від 17.03.2025 № 60-р в частині годин спілкування [PERSON] з донькою [PERSON] (кожну суботу або неділю з 10:00 до 18:00 год.). На зв`язок не вийшов. Згідно висновку психолога КЗСЗ «Центру соціальної підтримки дітей та сімей «Обійми» Дніпровської міської ради, за результатами психологічного діагностування матері, було виявлено, що вона має достатній рівень батьківського потенціалу, спокійна, схильності до агресивної поведінки не виявлено. З теплотою згадує про спільний проведений час разом з донькою. Зацікавлена у вирішенні конфлікту, хоче займатися вихованням доньки та бути присутньою в її житті. Причиною її не спілкування, відмова батька у зустрічах з дитиною. Наразі [PERSON] будує нове життя, живе з батьками, змінила місце роботи. Думки ясні, логіка присутня. Належно відвідувала консультації, була щира та відповідала на всі питання спеціаліста. Після арттерапії, [PERSON] висловила свою думку, що у шлюбі вона погано себе почувала, емоційно страждала та була виснажена. Після її переїзду вона стала краще виглядати та почувати себе ліпше, як емоційно, так і психологічно. Але в її житті не вистачає доньки. Наразі вона хоче вирішити конфлікти та мати змогу спілкуватися та зустрічатися зі своєю донькою. На консультації з [PERSON] , він розповів про сутички з дружиною та домашнє насилля направлене на нього та дочку зі сторони [PERSON] . [PERSON] стан [PERSON] стабільний. Може брати відповідальність за свої вчинки та вимогливо ставитися до інших. Має чіткі плани щодо виховання та розвитку дитини. Має достатній рівень батьківського потенціалу. Детально розповів їх життєву історію та незрозумілу поведінку дружини. Наполягав що донька боїться матері та не хоче з нею зустрічатися. Батько заперечує заборону для [PERSON] зустрічатися з мамою. [PERSON] отримав кілька консультацій щодо розуміння та прийняття ситуації. Були розглянуті стратегії налагодження стосунків з дружиною. На пропозицію зустрітися з [PERSON] на сімейній зустрічі не відмовився. На консультації з [PERSON] стало зрозуміло, що вона більше прихильна до батька. Наразі в житті її все влаштовує. Вона веде активне життя, ходить на гуртки, має друзів. Розповіла що мала моральний тиск та непорозуміння зі сторони матері. В більш маленькому віці мала з мамою гарні стосунки, але на разі ні. У відносинах з батьком проблем не має, в них гарні та теплі стосунки. Батько повністю замінив їй обох батьків. [PERSON] на консультації була спокійна, уважна, впевнено відповідала на питання. [PERSON] низку вправ для поліпшення стану та самостійної роботи з тривожністю. Тренінг з пошуків талантів та знаходження індивідуальності впевненості в собі. Також тренінг «особисті кордони» та «зона комфорту». У [PERSON] присутня мала тривога про майбутні зустрічі з матір`ю, на пропозицію зустрітися з матір`ю на сімейній зустрічі, не відмовила. На сумісних сімейних зустрічах родина нервувала. [PERSON] була щира до розмов, приїздила з подарунком та мала питання про майбутні потреби доньки. Що їй привести на наступні сумісні зустрічі. [PERSON] була схвильована, розглядувала доньку [PERSON] , було помічено сум. Батько [PERSON] був збуджений, в нього залишилися незакінчені фінансові питання з [PERSON] . Але не дивлячись на емоційність [PERSON] , він дав змогу [PERSON] та [PERSON] поспілкуватися одна з одною. [PERSON] розповіла матері про своє життя та вподобання. Мати була емоційна та зворушена. Динаміка зустрічі постійно змінювалася. [PERSON] повідомила, ще не має довіри до матері через її поведінку. Вона спробує налагодити зв`язок з [PERSON] , але не має мотивації для цих дій. За спостереженням психолога, наразі дитина не має бажання спілкуватися з матір`ю, але спеціаліст вважає, що після надання психологічної допомоги дитині щодо опрацювання образ та гарантування безпечного середовища під час побачень з мамою, ситуація зі спілкуванням поліпшиться. Психолог рекомендує батькам скористатися пропозицією поступового налагодження стосунків один з одним, для покращення емоційного стану доньки та зниження тривожного стану. Також психолог пропонує арттерапію для матері [PERSON] та доньки [PERSON] для поновлення стосунків. Адміністрація Шевченківського району Дніпровської міської ради, як орган опіки та піклування, у висновку від 04.12.2025 № 4/3-360 вважає за доцільне встановити години для спілкування та участі у вихованні дитини [PERSON] , [INFO] , матері [PERSON] таким чином: І та ІІІ субота та неділя місяця з 10:00 до 20:00. V Оцінка суду Дослідивши надані суду дані у їх сукупності, вислухавши пояснення сторін, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню. Відповідно до частини першої статті 18 та частин першої та другої статті 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року N 789-XII та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава докладає всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Ці положення міжнародного законодавства знайшли своє визначення у законодавстві національному, відповідно до вимог статті 150 Сімейного кодексу України якого, батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, поважати дитину. Відповідно до статті 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. Згідно із статтею 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. У статті 157 СК України встановлено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Відповідно до статті 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема, він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що мати, яка проживає окремо від дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а батько не має права перешкоджати матері спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини. Встановлюючи порядок побачень матері з дочкою, врахувавши інтереси дитини, які мають пріоритет над інтересами батьків, а також закріплений у положеннях міжнародних норм та нормах чинного законодавства України принцип рівності батьків у реалізації права на вільне спілкування з дитиною та участь у її вихованні, активне бажання матері брати участь у вихованні та спілкуванні зі своєю дочкою, взявши до уваги висновок органу опіки та піклування, а також висновок психологічного обстеження дитини, проведений психологом, суд доходить висновку про можливість визначення порядку (запропонованого органом опіки та піклування) періодичних тимчасових побачень матері з дитиною, оскільки право матері на спілкування з дитиною є її незаперечним правом, а спілкування неповнолітньої дочки з матір`ю, незважаючи на висловлене в судовому засіданні дитиною негативне ставлення до цього, з урахуванням її віку, доведеною потребою присутності матері у вихованні дитини, відповідає її інтересам. Судом не встановлені перешкоди для спілкування матері із дитиною, фактів, які б свідчили про негативний вплив від такого спілкування на дитину, судом, також, не встановлено. Але, врахувавши рівень емоційних відносин, які склалися між [PERSON] і її дочкою на цей час, що для налагодження довірливих відносин між матір`ю і дитиною необхідний час, протягом якого налагодження спілкування та формування знову емоційної прив`язаності дочки до матері має відбуватися поступово, суд вважає недоцільним, наразі, визначати тривалий час (протягом місяця) проживання дитини із матір`ю, тому у задоволенні вимог про визначення участі позивача у спілкуванні з дитиною протягом одного місяця під час літніх канікул за місцем проживання матері з можливістю спільного відпочинку за межами міста Дніпра з метою оздоровлення, слід відмовити. Вимога про безперешкодне та необмежене спілкування по телефону або за допомогою месенджерів, враховуючи час навчання та побажання дитини, також, не підлягає задоволенню, оскільки залежить виключно від волевиявлення неповнолітньої [PERSON] і не підлягає судовому врегулюванню. VI.Щодо розподілу судових витрат. Згідно зі статтею 141 Цивільного процесуального кодексу України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судові витрати зі сплати судового збору пропорційно задоволеним вимогам. Враховуючи, що позивачем заявлені вимоги немайнового характеру, які пов`язані між собою, витікають одна із одної, і які умовно можливо розділити на чотири пункти, два з яких підлягають задоволенню, тому з відповідача підлягає стягненню сума судового збору у половинному розмірі від сплаченої 605,60 грн. Щодо витрат на правничу допомогу. За змістом частин з першої по шосту статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Витрати позивача на правову допомогу по цій справі визначені попередньо, із матеріалами позовної заяви надавався орієнтовний розрахунок витрат на правничу допомогу, які понесла позивач. Позивачем не надано детального розрахунку витрат на правничу допомогу, доказів на здійснення відповідних витрат. Будь-які заяви, передбачені ч. 8 ст. 141 ЦПК України, стороною позивача суду не подавалися, тому у задоволенні вимог про стягнення витрат на правову допомогу позивачу слід відмовити. На підставі, ст. 161 СК України, ст. 29 ЦК України,

Outcome: approved