Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-17 00:00:00

У квітні 2025\~року заявниця [PERSON] , в інтересах якої діє представник - адвокат Рішко С.І., звернулася до\~суду з\~зазначеною вище заявою про\~визнання [PERSON] недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення її опікуном. Заяву обґрунтувала тим, що вона протягом тривалого часу перебувала у фактичних шлюбних відносинах із [PERSON] , від якого у неї [INFO] народилася донька [PERSON] . У 2013 році [PERSON] було встановлено третю групу інвалідності по зору, а вже у 2019 році у такої почали проявлятися ознаки психіатричного розладу, у зв`язку з чим її було взято на диспансерний облік у психіатричне відділення КНП Міжгірська районна лікарня із діагнозом F20.0 - параноїдна шизофренія. Указувала,\~що 06\~грудня 2022\~року [PERSON] \~було проведено\~огляд медико-соціальною\~експертною комісією, за результатами якої їй встановлено другу групу інвалідності безтерміново, зазначено протипоказання до роботи із психофізичним навантаженням та рекомендовано Д нагляд та лікування у психіатра. Зазначала, що вона здійснює постійний сторонній догляд за своєю донькою [PERSON] , яка хворіє на розлади психіки, що підтверджується висновком ЛКК від 05.02.2025 за № 150. Стан психічного здоров`я [PERSON] через захворювання поступово погіршується внаслідок чого вона не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а тому може бути визнана недієздатною в установленому законом порядку. Стверджувала і те, що вона є єдиною особою, яка може здійснювати догляд за своєю донькою [PERSON] та бути її опікуном Посилаючись на наведені вище обставини просила суд визнати [PERSON] , [INFO] , недієздатною та встановити над нею опіку, призначивши її для неї опікуном. Ухвалою судді Міжгірського районного суду Закарпатської області від 10 квітня 2025 року відкрито провадження у цій справі в порядку окремого провадження (а.с.25-27). Ухвалою Міжгірського районного суду Закарпатської області від 01 травня 2025 року було призначено судово-психіатричну експертизу відносно [PERSON] , [INFO] , та зупинене провадження у справі на час проведення експертизи (а.с.75-77). 30 вересня 2025 року до Міжгірського районного суду Закарпатської області надійшов висновок судово-психіатричної експертизи № 316 від 31.07.2025 щодо [PERSON] , [INFO] (а.с.86-90). Ухвалою Міжгірського районного суду Закарпатської області суду від 01 жовтня 2025 року поновлено провадження у справі та призначено її до розгляду в судовому засіданні (а.с.91-92). У судовому засіданні заявниця [PERSON] та її представник - адвокат Рішко С. І. зазначили, що заявлені вимоги підтримують повністю та просили їх задовольнити. У судовому засіданні представник особи щодо якої вирішується питання про визнання недієздатною [PERSON] адвокат Бурлаков М. О. зазначив, що уважає за доцільним визнати [PERSON] недієздатною та встановити над нею опіку [PERSON] . Представниця заінтересованої особи Органу опіки та піклування Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області на розгляд справи в судове засідання не з`явилася, хоча повідомлялася належним чином про дату, час і місце її розгляду. Однак нею подано до суду 15.04.2025, 06.10.2025 та 14.11.2025 заяви про розгляд справи без участі представника цього органу опіки та піклування за наявними матеріалами справи та водночас надано подання опікунської ради при виконавчому комітеті Міжгірської селищної ради з питань забезпечення прав повнолітніх осіб, які потребують опіки (піклування) про доцільність призначення [PERSON] опікуном її доньки [PERSON] , затвердженого рішенням виконкому Міжгірської селищної ради від 28.03.2025 за № 74 (а.с.50-58,99-102, 115,116). Суд, з`ясувавши позицію учасників справи та повно і всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази, перевіривши їх на відповідність критеріям належності, допустимості й достовірності та достатності в їх взаємозв`язку, дійшов таких висновків. Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 1 ст. 293 ЦПК України). Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання фізичної особи недієздатною (п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України). Справи окремого провадження розглядаються судом із додержанням загальних правил, установлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ установлені цим розділом (ч. 3 ст. 294 ЦПК України). За положеннями ст. 30 ЦК України цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України (частини 1, 2 ст. 39 ЦК України). Фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це (ч. 1 ст. 40 ЦК України). Статтею 41 ЦК України регламентовані правові наслідки визнання фізичної особи недієздатною, а саме: - над недієздатною фізичною особою установлюється опіка; - недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину; - правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун; - відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун (стаття 1184 цього Кодексу) Розглядаючи цю справу в порядку окремого провадження, відповідно до положень глави 2 розділу IV ЦПК України та з урахуванням положень ст. 298 ЦПК України, за наявності на підставі медичної документації достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи [PERSON] для встановлення її психічного стану, ухвалою суду від 01.05.2025 було призначено судово-психіатричну експертизу. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України. Статтею 6 Закону України «Про психіатричну допомогу» констатовано про конфіденційність відомостей про стан психічного здоров`я особи та надання психіатричної допомоги. Як уже зазначалося вище, на підставі ухвали суду від 01.05.2025 було проведено судово-психіатричну експертизу [PERSON] , результатом якої є висновок судово-психіатричного експерта за № 316 від 31.07.2025. На переконання суду, цей висновок експерта відповідає вимогам ст. 102 ЦПК України, містить докладний опис проведених експертною комісією досліджень, а зроблені у ньому висновки на поставлені судом питання є обґрунтованими та він складений у порядку, визначеному законодавством. Згідно з указаним вище висновком судово-психіатричного експерта за № 316 від 31.07.2025 [PERSON] , [INFO] , виявляє ознаки хронічного стійкого психічного розладу у вигляді «Психічних і поведінкових розладів у результаті вживання алкоголю, шизофреноподібного психотичного розладу (F10.5)» та за своїм психічним станом не може розуміти значення своїх дій і керувати ними, а також вона не може правильно сприймати обставини, що мають значення у справі, та давати відповідні покази (а.с.87-90). Зазначений висновок судово-психіатричного експерта є повним, чітким та обґрунтованим, не суперечить наявним у справі доказам, а відтак не викликає у суду сумнівів у його правильності. На підставі відомостей висновку судово-психіатричної експертизи та у взаємозв`язку з іншими доказами у справі, суд поза розумним сумнівом доходить висновку про наявність підстав для визнання [PERSON] недієздатною. Положеннями ч.1 ст. 300 ЦПК України передбачено, що суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Опіка встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки (ч. 1 ст. 55 ЦК України). За приписами ч. 1 ст. 58 ЦК України опіка встановлюється над фізичними особами, які визнані недієздатними. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України суд установлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Опікуном може\~бути лише\~фізична особа\~з повною\~цивільною дієздатністю.\~Фізична особа\~може бути\~призначена опікуном\~лише за\~її письмовою\~заявою.\~Опікун призначаються\~переважно з\~осіб,\~які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника (частини 2-4 ст. 63 ЦК України). Судом установлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с.15). Із висновку\~про стан\~здоров`я громадянина,\~який бажає\~встановити опіку,\~наданого КНП\~«Лікувально-профілактична\~установа Міжгірська\~районна лікарня»\~Міжгірської селищної\~ради від\~19.03.2025,\~видно,\~що [PERSON] \~є здоровою\~та може\~здійснювати опіку (а.с.11). Відповідно до\~довідки до\~акту огляду\~МСЕК серії\~12\~ААГ за\~№ 294036\~від 06.12.2022\~року [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~установлено другу\~групу інвалідності\~без терміну\~переогляду,\~з протипоказанням\~роботи з\~психофізичним навантаженням,\~Д нагляд\~та лікування\~у лікаря\~психіатра,\~окуліста (а.с.18). Із довідки, виданої лікуючим лікарем Міжгірської ЦРЛ [PERSON] , видно, що [PERSON] потребує постійного стороннього догляду та нагляду за собою, рекомендовано оформлення медичних документів у будинок-інтернат (а.с.19). Із висновку\~лікарської комісії\~медичного закладу\~щодо необхідності\~постійного стороннього\~догляду за\~інвалідом І\~чи ІІ\~групи внаслідок\~психічного розладу\~за №\~150\~від 05.02.2025,\~зробленим комісією\~у складі\~лікарів ЛКК\~убачається,\~що [PERSON] \~потребує постійного\~стороннього догляду (а.с.20). Відповідно до Акту обстеження матеріально-побутових умов [PERSON] , то така потребує постійного стороннього догляду через нездатність і неможливість до самообслуговування. Разом із [PERSON] проживає її матір [PERSON] , яка здійснює постійний сторонній догляд за своєю дочкою [PERSON] , [INFO] , а саме: купує необхідні ліки, продукти харчування, виконує всю фізичну роботу, супроводжує до лікарні, надає допомогу в самообслуговуванні, а також здійснює фізичний супровід (а.с.21). З подання опікунської ради при виконавчому комітеті Міжгірської селищної ради з питань забезпечення прав повнолітніх осіб, які потребують опіки (піклування) про доцільність призначення [PERSON] опікуном її доньки [PERSON] , [INFO] , затвердженого рішенням виконавчого комітету Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області від 28.03.2025 № 74, вбачається, що ця опікунська рада визнає за доцільним призначити [PERSON] опікуном [PERSON] , [INFO] , у разі визнання її судом недієздатною (а.с.54-58). Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту та має бути подано в належній процесуальній формі відповідно до вимог ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Отже, суд констатує, що заявниця [PERSON] має повну дієздатність, перебуває в родинних відносинах із [PERSON] , здійснює за нею постійний догляд та інших осіб, які б могли здійснювати постійний догляд за [PERSON] , немає. При цьому суд не установив суперечності інтересам [PERSON] призначення її опікуном [PERSON] , а відтак, на переконання суду, [PERSON] у повному обсязі відповідає вимогам установленим до опікуна, тому призначення її опікуном [PERSON] буде відповідати інтересам останньої та узгоджуватись із положеннями ст. 63 ЦК України. Відповідно до частин 1-4 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ч. 1 ст. 13 ЦПК України) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Виходячи із висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17.03.2011 (п. 45), «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18.01.1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»). Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини»)». Положеннями ч. 1 ст. 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З урахуванням наведеного вище суд доходить висновку, що заявлені вимоги [PERSON] є обґрунтованими та доведеними відповідними доказами у справі, а відтак її заява підлягає до задоволення повністю. Як урегульовано положеннями ч. 2 ст. 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною, відносяться за рахунок держави. З урахуванням наведеного вище та

Outcome: approved