Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-22 00:00:00

Представник позивача [PERSON] - адвокат Лисенко Світлана Сергіївна звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі Філії Полтавське обласне управління Україна про зобов`язання вчинити дії та розірвання договору в якому просила: Зобов`язати Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі Філії Полтавське обласне управління Україна відновити залишок кредитних коштів на рахунку та договору: Номер договору № 611499117/030321 та № рахунку [NUMBER] відкритого з [PERSON] до стану, який був перед проведенням несанкціонованих операції 06 березня 2025 року. Зобов`язати Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі Філії Полтавське обласне управління Україна скасувати заборгованість по картковому рахунку рахунку та договору: Номер договору № 611499117/030321 та № рахунку [NUMBER] , відкритого між позивачем і відповідачем, яка утворилася внаслідок несанкціонованих операцій від 06 березня 2025 щодо використання кредитних коштів. Розірвати кредитний договір, укладений між позивачем та відповідачем по картковому рахунку рахунку та договору: Номер договору № 611499117/030321 та № рахунку [NUMBER] В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що внаслідок шахрайських дій зі сторони невідомих осіб, які представилися представниками банку в телефонній розмові, з рахунку позивача було стягнуто грошові кошти в сумі 29тис.969 грн., по даному факту позивач одразу звернувся на гарячу лінію відповідача, однак операція не була скасована .В подальшому позивач звернувся в поліцію, неодноразово звертався до банку з метою вирішити питання без суду, однак питання вирішено не було і останній звернувся до безоплатної вторинної правничої допомоги для виділення від держави адвоката з метою подачі позову до суду для захисту свого порушеного права. Ухвалою суду від 30.07.2025 року відкрито провадження по справі, вирішено справу розглядати в порядку підготовчого провадження. У ході підготовчого провадження відповідачем по справі подано відзив на позовну заяву та долучено диск (аудіозапис розмови позивача з представником банку ). У своєму відзиві представник відповідача просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. На відзив по справі - позивачем подано до суду відповідь на відзив. Ухвалою суду від 18.11.2025 році по справі закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. У судовому засіданні позивач, представник позивача позов підтримали, просили задовольнити. У своїх поясненнях в ході розгляду справи в суді адвокат позивача звертала увагу суду на наступне: о 15:31, 06.03.2025 року позивачу телефонують шахраї з номера [NUMBER] під час розмови, він заходить на своєму телефоні в додаток Ощад 24/7 і помічає що з його кредитного рахунку о 15:44 списано грошові кошти у сумі 29тис.969грн. Після цього він одразу відхиляє дзвінок шахраїв і о 15:50 телефонує на Гарячу лінію ощадбанку на номер [NUMBER] , повідомляє оператора про шахрайські дії , під час розмови з позивачем, оператор блокує рахунки позивача, але операцію по списанню коштів шахраями в сумі 29тис.969 грн плюс комісія 304,69. о 15:44 (яка ще була в статусі: «очікує обробки»), не заблокував, а наступне списання коштів шахраями в сумі 29тис.851грн. яке відбулося через дві хвилини о 15:46 оператор заблокував (статус операції: «Помилка»). Вказувала, що через шість хвилин після списання коштів позивач зателефонував на Гарячу лінію ощадбанку і повідомив про шахрайські дії. На противагу позиції відповідача, зазначала, що у відзиві ним вказано, що 06 березня 2025 року о15:38 вихідний автоматичний IVR-дзвінок для підтвердження реєстрації в системі Ощад 24/7 надходив на номер позивача 0502017062, але відповідно до пред`явлених в судовому засідання для огляду і роздрукованих фото скріншотів на номер телефону позивача дзвінки від Контакт-центру Банку в цей час не надходили. Відповідно до переліку телефонних дзвінків, на номер позивача був лише один телефонний вхідний дзвінок з Контакт-центру Банку з номера [NUMBER] , о 16:56 але це було після списання коштів з його кредитного рахунку (згідно виписки по картковому рахунку списання коштів було о 15:44) та після розмови з оператором Ощад Банку. Оператору Ощад банку позивач зателефонував на номер 0800210800 о 15:50 це через шість хвилин після зняття коштів шахраями з його кредитного рахунку. Звертали увагу суду на те, що оператор не заблокував першу операцію та не надав інформаційну допомогу позивачу коли останній повідомив про шахрайські дії, про зупинку першої операції по переводу коштів шахраями, якщо статус операції був на той час «очікує обробки. У відзиві представник відповідача посилаються на законодавче нормативне врегулювання спірного питання : Згідно з пунктом 5 розділу VI Положення користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які ним не виконувалися. Пункт 7,8 розділу VI Положення визначено, що емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки НЕГАЙНО відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення користувач не несе відповідальність за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Позивач і представник позивача в судовому засіданні звертали увагу, що позивачем було виконано усі дії для негайного повідомлення відповідача, натомість під час розмови через шість хвилин після списання грошових коштів шахраями відповідач (оператор ) не виконав свої обов`язки в повному обсязі як вимагають вищевказані пункти з відзиву відповідача, а також позивача не було повідомлено про процедуру Чарджбек - це процедура оскарження транзакції, яка дозволяє клієнту повернути кошти на банківську картку, коли власник картки вважає, що платіж був помилковим або шахрайським. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у відзиві, вважав, що позивачем відбулося розголошення інформації шахраям. На запитання суду, щодо того, чому не відбулося скасування операції, змістовної відповіді надано не було. В судовому засіданні досліджено диск (аудіозапис розмови позивача з представником банку ). Дослідивши письмові докази наявні в матеріалах справи, заслухавши пояснення позивача, представника позивача, представника відповідача, повно та всебічно проаналізувавши обставини справи, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ст. 13 ЦПК України). Згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом установлено та підверджено документально, що позивач отримував пенсію по інвалідності у зв`язку із захистом Батьківщини. Рахунок на отримання пенсії був відкритий у відповідача, окрім цього разом з відкриттям пенсійного рахунку по інвалідності позивачу було відкрито кредитний рахунок. 06.03.2025 року невідомі особи, шахрайським шляхом списали з карткового рахунку позивача грошові кошти. Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження: 120251704430000254. 06.03.2025 року до ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло електронне звернення з ДКП від гр. [PERSON] , [INFO] про те, що невідома особа, шляхом обману з метою особистого збагачення, представившись представником служби безпеки »Ощадбанку» під приводом проведення верифікації із картками заявника заволоділа грошовими коштами з банківської картки «Ощадбанк» у сумі 29000 гривень (ЄО № 4865 від 06.03.2025) (копію витягу надаємо). Позивач одразу після шахрайських дій звернувся онлайн до банку, зателефонував, заблокував картки, прохав відмінити транзакцію, однак зроблено нічого не було. Надалі позивач отримав відповідь від 12.03.2025 року № 114.40/015-15.21 від 12.03.2025 вказано реквізити картки на яку здійснено перерахування коштів і ай пі адреса і номер картки отримувача [NUMBER] восток Банк вказано ІР -АДРЕСА 169.150.209.165 (ДАНУ ІНФОРМАЦІЮ БУЛО ПЕРЕДАНО СЛІДЧОМУ) копію довідки надаємо. Написав заяву держателя в якій вказав, що невідома особа зателефонувала йому представилася представником банку телефон 0443914036 повідомила, що треба пройти верифікацію, як тільки позивач зайшов в додаток ощадбанку 24/ 7 помітив що з карткового рахунку списані кошти в сумі 29969 гривень. 17.03.2025 року позивачем було знову написано 2 заяви: 1) Перша: 17.03.2025 позивач звернувся з заявою до керуючого ТВБВ № 10016/ 015 вказав, що 06.03.2025 о 15.44 шахраями було знято грошові кошти в сумі 29969 грн з мого карткового рахунку у зв`язку з цим прошу АТ «Ощадбанк» повернути мені грошові кошти в сумі 29969, 00 грн. на мій рахунок і прошу банк не нараховувати відсотки, оскільки ці грошові кошти зняті не мною особисто для власного користування, а шахраями, про що написано заяву в поліцію. Про прийняте рішення прошу повідомити мене письмово. 2) Друга :17.03.2025 року позивач звернувся з заявою до директору філії Полтавського управління АТ «Державний ощадний банк України» наступного змісту: «06.03.2025 року о 15.44 з мого кредитного карткового рахунку [NUMBER] здійснилось незаконне перерахування грошових коштів у сумі 29969 грн . Мною було подано заяву щодо перевірки даного факту і мені надано відповідь копію якої надає. Повідомляю ВАС, що я не розголошував інформації про логін, пароль, картковий пароль, а також ПІН CVV2\2, строк дії картки Прошу службу безпеки банку провести перевірку з приводу розголошення моєї інформації працівниками банку , або особами пов`язаними з діяльністю АТ «Ощадбанк», перевірити номера телефонів з яких здійснювалися мені дзвінки: 1) [NUMBER] - 06.03.2025 2)+380443914036 3)+380443500133 У подальшому повідомляю, що моя кредитна картка була заблокована і ця інформація є конфіденційною мною не розголошувалася, однак 13.03.25 о 15.23 мені знову зателефонували з номеру [NUMBER] ймовірно шахраї, представляючись працівниками ощадбанку і вони знали вже, що моя кредитна картка заблокована. Номеру телефонів повідомляю. Прошу провести перевірки даного факту та прошу банк перерахувати грошові кошти в сумі 29969 грн. на мій картковий кредитний рахунок № [NUMBER] . Відповідно до відповіді з Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» Філія- Полтавське обласне управління. Повідомлено позивача, що по його питанню відділом банківської безпеки було проведено службову перевірку. Зловживань з боку співробітників виявлено не було. Операції з використанням інтернет ресурсу/ Ощад 24/7 проведено коректне з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки Банку з правильним веденням паролів (ПІН-кодів для одноразової операції в мережі Інтернет), які були відомі лише клієнту та були направлені на номер мобільного телефону. Банк повідомив, що підстави для повернення грошових коштів відсутні, рекомендовано було звернутися до кіберполіції Відповідач письмово повідомив позивача, що зупиняти нарахування відсотків не буде (відповідь на 27.03.25). Вказано, що припинення нарахування відсотків за користування кредитними коштами не передбачено внутрішніми нормативними документами Банку. Рекомендували звернутися до правоохоронних органів. Листом від 10.04.2025 року позивач повідомляв банк про те, що проводиться досудове розслідування, прохав не нараховувати відсотки. Листом від 22.04.2025 року повідомлено що припинення нарахування відсотків за користування кредитними коштами не передбачено внутрішніми документами банку. Відповідно до відповіді АТ «ОЩАДБАНК» ФІЛІЇ - Полтавське ОБЛАСНЕ УПРАВЛІННЯ Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», від № 114.40/015-15/47091/2025 від 23.04.2025 вказано: «ТВБВ №10016/015 філії- Полтавське обласне управління АТ «Ощадбанк» уважно розглянуте Ваше звернення щодо не нарахування відсотків по картковому рахунку № [NUMBER] на суму 29969,00 грн. У своїй діяльності Банк керується Конституцією України, законами України, нормативно-правовими актами Національного банку України та внутрішніми нормативними документами Банку. Повідомляємо, що припинення нарахування відсотків за користування кредитними коштами не передбачено внутрішніми нормативними документами Банку. Повідомляємо, що припинення нарахування відсотків за користування кредитними коштами не передбачено внутрішніми нормативними документами Банку. Розгорнуту відповідь Вам було надана у попередніх листах № 114.40/015-15-21 від 12.03.2025 та № 114.40/015-15.23 від 27.03.2025». Позивач неодноразово звертався до відповідача і прохав зупинити нарахування відсотків, повернути грошові кошти на рахунок та розірвати договір. Натомість відповідачем була надана відповідь, що протягом дії договору клієнт має право розірвати договір шляхом подання до Банку відповідної заяви та за умови виконання всіх зобов`язань перед банком до дати припинення Договору. Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з частиною 1 статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. За змістом статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до статей 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною 1 статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» передбачено, що відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Частиною 22 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено, що Національний банк України визначає порядок здійснення емісії та використання електронних платіжних засобів, обмеження щодо здійснення емісії та використання електронних платіжних засобів, у тому числі в платіжних системах. Відповідно до пунктів 143., 146. розділу VIІ. «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164, надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника, якщо власник рахунку/держатель невідкладно повідомив про платіжні операції з використанням платіжного інструменту, які ним не виконувалися, зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника; власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Отже, відповідальність емітента платіжного засобу презюмується, якщо не доведено протилежне. Саме на емітента платіжного засобу законодавством покладений обов`язок доведення факту порушення користувачем вимог нормативних актів, внаслідок якого ініційовано платіжну операцію, яку користувач не санкціонував та/або не здійснював. Власник рахунку не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Заслухавши представників сторін, дослідивши аудіозапис долучений до матеріалів справи, суд приходить до висновку, що відповідач у своїх відповідях не надав належних і допустимих доказів сприяння позивача у втраті, використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Факт звернення до банку щодо незаконних транзакцій та звернення до правоохоронних органів з приводу вчинених шахрайських дій свідчать про те, що у позивача дійсно була відсутня воля на вчинення банківських операцій 06 березня 2025 року Суд звертає увагу на нерівний стан сторін у зазначених договірних відносинах, які є споживчими за своєю правовою природою. При цьому правові та фактичні можливості з доведення обставин справи належать переважно банку, який не довів ту обставину, що позивач сприяв здійсненню шахрайських дій . Натомість, ураховуючи все вищевикладене, суд вважає, що позивачем було здійснено всі необхідні дії для того, щоб повідомити відповідача про незаконні операції з його картковим рахунком. Окрім цього в ході розгляду справи встановлено, що позивач не передавав жодні pin коди cvr коди тощо. Враховуючи споживчий характер правовідносин між сторонами, суд вважає, що всі сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 16.08.2023 у справі № 176/1445/22. У постанові Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16-ц зазначено: «сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції». Дослідивши письмові докази наявні в матеріалах справи, проаналізувавши обставини справи, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. З приводу судових витрат по справі, слід зазначити наступне, Відповідно до ст. 141.ЦПК України Розподіл судових витрат між сторонами 1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.2. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивач, відповідно до довідки акту огляду МСЕК серії 12 ААВ № 471032, є інвалідом другої групи з 08.02.2022 р. - захворювання, так пов`язана з захистом Батьківщини, при подачі позову останній був звільнений від сплати судового збору. Ураховуючи, що при подачі позову було заявлено три вимоги, які підлягають задоволенню, з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір у розмірі 3633 грн. 60 коп.=(3* 1211,20 грн.)

Outcome: approved