Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-21 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог 14.02.2024 керівник Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської областізвернувся з вказаним позовом, в якому просить суд: 1. Визнати незаконним та скасувати рішення Аджамської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 22.12.2021 № 1403 «Про затвердження технічної документації щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передачі її у приватну власність» 2. Скасувати державну реєстрацію права власності [PERSON] ,здійснену в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо земельної ділянки площею 0,25 га з кадастровим номером 3522580300:51:000:1202, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2565818435040. 3. Стягнути з Аджамської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області (ЄДРПОУ 04365135), [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) на користь Кіровоградської обласної прокуратура судовий збір у сумі 6 056 грн (вул. Верхня Пермська, 4, м. Кропивницький, 25006, ЄДРПОУ 02910025, банк Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок UA 848201720343100001000004600, код класифікації видатків бюджету - 2800). Рух справи 14.02.2024 позовна заява надійшла до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області та розподілена судді Гершкулу І.М. 16.02.2024 задоволено заяву про самовідвід судді Гершкулу І.М. 19.02.2024 справу розподілено судді Квітці О.О. 26.02.2024 справу прийнято до провадження суддею Квіткою О.О. 23.05.2024 провадження у справі зупинено у зв`язку із проходженням відповідачем [PERSON] військової служби. 26.09.2025 провадження у справі поновлено. 17.11.2025 закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд справи. Безпосередньо розгляд справи по суті суд здійснив у засіданні 11.12.2025. При цьому справу розглянув за участі прокурора та відповідача-2 Сосни Л.М.. Інші учасники не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про судовий розгляд. Позиція прокурора Позов прокурор аргументував наступним. Підставою для пред`явлення позову є проведення державної реєстрації права на земельну ділянку з кадастровими номерами 3522580300:51:000:1202 на підставі рішення Аджамської сільської ради, яке прийняте в умовах реального конфлікту інтересів. Так, [PERSON] , перебуваючи на посаді депутата Аджамської сільської ради Кропивницького району та реалізуючи свої повноваження щодо прийняття участі у голосуванні, мав приватний інтерес, голосуючи за прийняття рішення про передачу у власність своєму двоюрідному брату [PERSON] земельної ділянки площею 0,25 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна білянка, кадастровий номер 3522580300:51:000:1202 (рішення сесії сільської ради від 22.12.2021 № 1403). При цьому, суперечність між приватним інтересом [PERSON] та його представницькими повноваженнями реально вплинула на об`єктивність та неупередженість при прийнятті зазначеного рішення щодо відведення земельної ділянки у приватну власність своєму близькому родичу, що у розумінні Закону України «Про запобігання корупції» є реальним конфліктом інтересів. Постановою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 20.12.2023 [PERSON] визнаний винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 грн. Під час розгляду вказаної справи про адміністративне правопорушення судом, зокрема, встановлено, що [PERSON] , будучи наділений повноваженнями депутата Аджамської сільської ради, всупереч вимогам ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», під час засідання одинадцятої сесії Аджамської сільської ради восьмого скликання від 22.12.2023 не повідомив колегіальний орган про наявність у нього реального конфлікту інтересів при голосуванні за прийняття рішення № 1403 «Про затвердження технічної документації щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передачі її у приватну власність», яким затверджено [PERSON] технічну документацію із землеустрою та передано у власність земельну ділянку загальною площею 0,2500 га з кадастровим номером 3522580300:51:000:1202 в [ADDRESS] . Також, в ході голосування за вказане рішення проголосував за прийняття такого рішення, відтак голос [PERSON] на засіданні було зараховано як голос «ЗА», рішення було прийнято одноголосно, про що внесено відомості до протоколу засідання. Вищевказаною постановою суду підтверджено порушення [PERSON] вимог ст.12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» щодо дотримання правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України «Про запобігання корупції», а тому останнього притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП. Вказане судове рішення набрало законної сили 31.12.2023. На підставі рішення сільської ради від 22.12.2021 № 1403 державним реєстратором Аджамської сільської ради 26.01.2022 зареєстровано право власності [PERSON] на земельну ділянку з кадастровим номером 3522580300:51:000:1202 площею 0,25 га. Індексний номер рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 63056551 від 26.01.2022. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2565818435040. Враховуючи, що державна реєстрація права на земельну ділянку з кадастровими номером 3522580300:51:000:1202 проведена на підставі рішення Аджамської сільської ради, яке прийняті в умовах реального конфлікту інтересів та підлягають визнанню незаконним, наявні підстави для скасування такої державної реєстрації прав у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Позиція відповідача-1 Представник Аджамськоїсільської ради Кропивницького району Кіровоградської області (далі Аджамська сільська рада) подала заяву, в якій просила розглядати справу без участі представника сільської ради у зв`язку зі звільненням юриста. Позиція відповідача-2 [PERSON] (далі [PERSON] ) у судовому засіданні проти позову заперечував. Пояснив, що не знав про голосування у сільській раді його двоюрідного брата і, відповідно, не просив його голосувати за виділення вказаної земельної ділянки. Він звернувся до сільської ради із проханням виділення цієї земельної ділянки, оскільки на ній стоїть його будинок. Обставини справи, зміст спірних правовідносин Рішенням сьомої сесії восьмого скликання Аджамської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 27.08.2021 № 784 «Про надання дозволу на розроблення технічної документації [PERSON] » надано [PERSON] згоду на розроблення технічної документації щодо відведення земельної ділянки у власність (шляхом безоплатної передачі), загальною площею 0,2500 га, а саме: 0,2500 га під житловою забудовою одно- та двоповерховою, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за рахунок земель житлової та громадської забудови, що перебувають у запасі Аджамської сільської ради за адресою: [ADDRESS] . На підставі вказаного рішення за замовленням [PERSON] розроблена документація із землеустрою, яка затверджена на одинадцятій сесії восьмого скликання Аджамської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, що відбулася 22.12.2021 (а.с. 17). Так, рішенням сесії Аджамської сільської ради від 22.12.2021 № 1403 «Про затвердження технічної документації щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передачі її у приватну власність» затверджено [PERSON] технічну документацію щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передано у власність земельну ділянку загальною площею 0,2500 га, з них: 0,2500 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) у тому числі по угіддях 0,2500 га землі під одно- та двоповерховою житловою забудовою, за рахунок земель житлової та громадської забудови (кадастровий номер 3522580300:51:000:1202), за адресою: [ADDRESS] (а.с. 18). Згідно з рішення Аджамської сільської ради від 19.11.2020 № 1 «Про початок повноважень депутатів Аджамської сільської ради» визнано повноваження депутата Аджамської сільської ради по округу № 2 Придибайла Сергія Миколайовича (а.с. 19-20). На засіданні 11-ї сесії 8-го скликання Аджамської сільської ради від 22.12.2021 винесено на голосування, зокрема, питання № 226 (затвердження технічної документації щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передачі її у приватну власність [PERSON] ). Відповідно до протоколу засідання зазначеної сесії, що відбулася 22.12.2021, [PERSON] був присутній на засіданні, приймав участь у голосуванні, проголосувавши «За», у тому числі по питанню № 226, повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів не надходили (а.с. 21-62). З акта про народження № 37 слідує, що батьками [PERSON] , [INFO] , записані [PERSON] і [PERSON] . З акта про народження № 20 слідує, що батьками [PERSON] , [INFO] , записані [PERSON] і [PERSON] . З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про встановлення батьківства № 00042273327 від 13.11.2023 батьками [PERSON] є [PERSON] і [PERSON] . З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про встановлення батьківства № 00042273335 від 13.11.2023 батьками [PERSON] є [PERSON] і [PERSON] . Отже, [PERSON] та [PERSON] є двоюрідними братами, які згідно зі ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» є близькими особами (а.с. 63-69). Листом Кропивницької окружної прокуратури від 03.01.2024 № 51-78-74вих-24 Аджамську сільську раду повідомлено, що рішення сільської ради від 22.12.2021 № 1403 прийнято з порушеннями вимог чинного законодавства. У зв`язку з викладеним, прокуратура просила повідомити - чи вживалися сільською радою заходи щодо скасування спірного рішення (а.с. 70-71). Листом від 04.01.2024 № 19/02-43 Аджамська сільська рада повідомила, що рішення ради від 22.12.2021 № 1403 є чинним, на підставі нього зареєстровано право власності у ДРРПНМ (а.с. 72-73). Постановою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 20.12.2023 [PERSON] визнаний винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 грн. Судом, зокрема, встановлено, що [PERSON] , будучи наділений повноваженнями депутата Аджамської сільської ради, всупереч вимогам ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», під час засідання одинадцятої сесії Аджамської сільської ради восьмого скликання від 22.12.2023 не повідомив колегіальний орган про наявність у нього реального конфлікту інтересів при голосуванні за прийняття рішення № 1403 «Про затвердження технічної документації щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передачі її у приватну власність», яким затверджено [PERSON] технічну документацію із землеустрою та передано у власність земельну ділянку загальною площею 0,2500 га з кадастровим номером 3522580300:51:000:1202 в [ADDRESS] . Також, в ході голосування за вказане рішення проголосував за прийняття такого рішення, відтак, голос [PERSON] на засіданні було зараховано як голос «ЗА», рішення було прийнято одноголосно, про що внесено відомості до протоколу засідання (а.с. 76-78). Релевантні джерела права Щодо прокурорського представництва Питання представництва інтересів держави прокурором у суді урегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру». Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1); прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (частина 3); наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді; прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва; прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень (абзаци перший - третій частини 4). Відповідно до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі № 3-рн/99 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. В основі інтересів держави завжди є потреба в здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини). Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки судом у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17). Частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави, в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва. Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді має наслідком залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті. Такі правові висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19). У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду уточнила свої висновки, зроблені в постанові від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18 та у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 927/246/18, від 16 квітня 2019 року у справах № 910/3486/18 та № 925/650/18, від 17 квітня 2019 року у справі № 923/560/18, від 18 квітня 2019 року у справі № 913/299/18, від 13 травня 2019 року у справі № 915/242/18 у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 0440/6738/18, вказавши, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. У цій справі прокурор зазначив підставою для представництва інтересів держави наявність порушення вимог земельного законодавства при передачі земельної ділянки у власність. Щодо визнання незаконним та скасування рішення сільської ради, скасування державної реєстрації права власності Відповідно до ст. 334 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) права на нерухоме майно, яке підлягає державній реєстрації, виникають із дня такої реєстрації. Згідно із ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню, крім випадків, передбачених пунктом 1 частини 7 статті 37 цього Закону. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними (абз. 2 ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію зміни, припинення речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження повертаються у стан, що існував до відповідної державної реєстрації, шляхом державної реєстрації змін чи набуття таких речових прав, обтяжень речових прав, що здійснюється державним реєстратором або, у випадку скасування рішення Міністерства юстиції України, прийнятого відповідно до пункту 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, посадовою особою Міністерства юстиції України. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними (абз. 3 ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Згідноіз правовим висновком, викладеним Великою Палатою Верховного Суду в п. 72 постанови від 23.06.2020 у справі № 680/214/16, спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно треба розглядати як спір, пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно. Належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (аналогічні правові висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 823/2042/16 (п.36), від 16.01.2019 у справі № 755/9555/18 (п. 25), від 21.08.2019 у справі № 805/2857/17-а, від 15.01.2020 у справі № 587/2326/16-п (п. 24), від 26.02.2020 у справі № 287/167/18-ц (п. 52). Спір про скасування рішення та/або запису про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно за іншою особою є цивільноправовим та залежно від суб`єктного складу має бути вирішений за правилами цивільного або господарського судочинства. Відповідний висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного суду від 04.12.2019 по справі №823/588/16. Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи місцевого самоврядування та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ст.12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» посадові особи місцевого самоврядування зобов`язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України «Про запобігання корупції». Статтею 140 Конституції України встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст. У ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Згідно з п. 34 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради здійснюється вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин. Депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат, крім секретаря ради, повинен входити до складу однієї з постійних комісій ради. Депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано. Депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради, а також на засіданнях постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано (ч.ч. 2, 4, 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Відповідно до ч.ч. 1 3 ст. 59 цього Закону рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос. Рішення ради щодо безоплатної передачі земельної ділянки комунальної власності у приватну власність (крім земельних ділянок, що перебувають у користуванні громадян, та випадків передачі земельної ділянки власнику розташованого на ній жилого будинку, іншої будівлі, споруди) приймається не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради. Рішення ради приймається відкритим (у тому числі поіменним) або таємним голосуванням. Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначено у Законі України «Про запобігання корупції». У статті 1 цього Закону визначено поняття реальний конфлікт інтересів як суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Згідно із п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є: особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема: народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 28 цього Закону особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1)вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2)повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3)не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4)вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб. У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона зобов`язана звернутися за роз`ясненнями до територіального органу Національного агентства. У разі, якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» правила врегулювання конфлікту інтересів у діяльності, зокрема, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів. У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Тобто при виникненні конфлікту інтересів у депутата сільської ради, він має діяти відповідно до правила, передбаченого у статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», яким передбачено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом. Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, іншого колегіального органу, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради, іншого колегіального органу. Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку (ч. 10 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Відповідно до ст. 83 ЗК України у комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності. Відповідно до ст. 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить: розпорядження землями комунальної власності, територіальних громад; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу; організація землеустрою. Згідно із положень ст. 80 Земельного кодексу України суб`єктами права власності на землю є, зокрема, територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, - на землі комунальної власності. Частиною 1 ст. 21 ЦК суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси. Відповідно до ч. 1 ст. 67 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування. Оцінка доказів та висновки суду З наданих сторонами та досліджених судом доказів суд установив, що оскільки рішення Аджамської сільської ради Кропивницького району від 22.12.2021 № 1403 «Про затвердження технічної документації щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передачі її у приватну власність» прийняте з порушенням вимог Закону України «Про запобігання корупції» в умовах реального конфлікту інтересів, воно є незаконним та підлягає скасуванню. На підставі вказаного рішення сільської ради державним реєстратором Аджамської сільської ради 26.01.2022 зареєстровано право власності [PERSON] на земельну ділянку з кадастровим номером 3522580300:51:000:1202 площею 0,25 га. Індексний номер рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 63056551 від 26.01.2022. Враховуючи, що державна реєстрація права на земельну ділянку з кадастровим номером 3522580300:51:000:1202 проведена на підставі рішення Аджамської сільської ради, яке прийняте в умовах реального конфлікту інтересів та підлягають визнанню незаконним, наявні підстави для скасування такої державної реєстрації прав у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. На підставі викладеного, за результатами оцінки доказів, обставин справи та вказаних правових положень, суд вважає, що позовні вимоги прокурора підлягають задоволенню в повному обсязі. Розподіл судових витрат Судовими витратами у справі є витрати прокурора, які здійснені прокуратурою, на сплату судового збору в сумі 6 056 грн, які необхідно стягнути із відповідачів. На підставі викладеного,

Outcome: approved