var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-04-09][nuasmeninta nutartis byloje][II-88-771-2024].docx Bylos nr.: II-88-771/2024 Bylos rūšis: administracinių teisės pažeidimų/administracinių nusižengimų byla Teismas: Šiaulių apylinkės teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Priešgaisrinė apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos Šiaulių priešgaisrinė gelbėjimo valdyba 188601311 institucija/pareigūnas, priėmęs nutarimą ATP/AN byloje Kategorijos: Bylos dėl skundo dėl ne teismo tvarka priimto nutarimo administracinio nusižengimo byloje nagrinėjimo ribos apylinkės teisme (ANK 641 str.) Kiti klausimai, susiję su skundų dėl ne teismo tvarka priimtų nutarimų administracinių nusižengimų bylose nagrinėjimo ypatumais Skundų dėl ne teismo tvarka priimtų nutarimų administracinių nusižengimų bylose nagrinėjimo ypatumai Administraciniai nusižengimai, susiję su valdymo tvarka (ANK 497-555 straipsniai) Administracinių nusižengimų teisena ﻿ Administracinė byla Nr. II-88-771/2024 Teisminio proceso Nr. 4-70-3-00033-2024-8 Procesinio sprendimo kategorija 21.9.9. &nbsp;(S) &#xa0; &#xa0; &#xa0; ŠIAULIŲ APYLINKĖS TEISMAS &#xa0; N U T A R T I S &#xa0; 2024m. balandžio 8d. Šiauliai &#xa0; Šiaulių apylinkės teismo Šiaulių rūmų teisėjas Aleksandras Prygunkovas, sekretoriaujant Jurgitai Juškuvienei, Institucijos įgaliotam atstovui Mindaugui Žiogui, dalyvaujant administracinėn atsakomybėn patrauktam asmeniui R. J. ir jos atstovui advokatui Andriui Kazakevičiui, teismo posėdyje žodinio proceso tvarka išnagrinėjo UAB „ (duomenys neskelbtini) &nbsp;direktorės R. J. , gim. (duomenys neskelbtini) darbovietės adresas (duomenys neskelbtini), skundą dėl administracinio nusižengimo byloje (duomenys neskelbtini) priimto nutarimo Nr. (duomenys neskelbtini) panaikinimo arba pakeitimo, &#xa0; n u s t a t ė : &#xa0; PAGD Šiaulių priešgaisrinės gelbėjimo tarnybos vyresnioji specialistė (duomenys neskelbtini) d. R. J. atžvilgiu priėmė nutarimą dėl Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso (toliau – ANK) 505 straipsnio 1 dalyje numatyto pažeidimo padarymo, t. y. dėl to, kad (duomenys neskelbtini), neplaninio priešgaisrinio patikrinimo metu nustatyta, kad Aukštybinį daugiabutį gyvenamą namą administruojanti UAB „(duomenys neskelbtini) direktorė R. J. , nevykdė Šiaulių priešgaisrinės gelbėjimo valdybos priežiūros skyriaus (duomenys neskelbtini) nurodyme dėl objekto priešgaisrinės būklės pagerinimo (duomenys neskelbtini) surašytų trūkumų pašalinimo, t. y. nepašalino nustatytų trūkumų bei pažeidė Bendrųjų gaisrinės saugos taisyklių, patvirtintų priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2010-07-27 įsakymu Nr. 1-223, 68, 405, 422 ir 424 punktus. Šiaulių apylinkės teismo Šiaulių rūmuose gautas UAB „ (duomenys neskelbtini) direktorės R. J. atstovo advokato A. Kazakevičiaus &nbsp;(toliau – Pareiškėjos atstovas) persiųstas skundas, kuriame nurodyta, kad nesutinka su Institucijos priimtu (duomenys neskelbtini) nutarimu (toliau – Nutarimas), nes jis neteisėtas. (duomenys neskelbtini) nurodyme dėl objekto priešgaisrinės būklės pagerinimo (toliau tekste - Nurodymas) Taisyklių 68 punktas nėra minimas. Nurodymu Pareiškėja nebuvo įpareigota užtikrinti, kad „Evakuacijos keliai ir išėjimai turi būti neužkrauti, parengti žmonėms evakuoti. Durys evakuaciniuose išėjimuose iš vidaus turi lengvai atsidaryti bet kuriuo paros metu“. Todėl Pareiškėja laikosi pozicijos, jog dėl Taisyklių 68 punkto pažeidimo, kaip dėl savarankiškos neteisėtos veikos, Nutarimu jai negalėjo būti taikoma ANK 505 str. 1 d. numatyta administracinė teisinė atsakomybė. Jeigu Nutarime minimo (duomenys neskelbtini) vykdyto neplaninio priešgaisrinio patikrinimo metu Institucija ir būtų nustačiusi Taisyklių 68 punkto pažeidimą, ji turėjo teisinę pareigą surašyti privalomąjį nurodymą su terminu tokiam teisės pažeidimui pašalinti. Ir tik nustatytu terminu neatlikus privalomųjų veiksmų, taikyti administracinę teisinę atsakomybę. Šiuo konkrečiu atveju, privalomasis nurodymas Pareiškėjai dėl Taisyklių 68 punkto pažeidimo pašalinimo nebuvo surašytas ir įteiktas. Todėl Nutarimu Pareiškėja nubausta už tokių veiksmų neatlikimą, kurių neturėjo pareigos atlikti, ir dėl to neįvykdė ĄNK 505 str. 1 d. nustatyto administracinio nusižengimo. Nors ginčijamajame Nutarime ir nenurodyta, tačiau Pareiškėja teisinėn atsakomybėn pagal ANK 505 str. 1 d. yra traukiama kaip LR Priešgaisrinės saugos įstatymo (toliau tekste - Įstatymas) 11 straipsnio subjektas. Pareiškėja, kaip juridinio asmens - įmonės vadovas, yra atsakinga už priešgaisrinę būklę tik jos vadovaujamoje UAB „(duomenys neskelbtini) Be to, daugiabutis gyvenamasis namas, esantis adresu (duomenys neskelbtini) (toliau tekste - Namas), nėra nei vienas iš Įstatymo 11 str. 4 d. nurodytų juridinių asmenų, t. y. nei įmonė, nei įstaiga, nei organizacija, o Namo bendrojo naudojimo objektai, tame tarpe ir Nurodyme minimos gaisrinės saugos sistemos, bendrosios dalinės nuosavybės teise priklauso Name esančių butų savininkams (LR Civilinio kodekso (toliau tekste - CK 4.82 str. 1 d.), kaip fiziniams asmenis. Todėl gaisrinės saugos reikalavimų įgyvendinimo kontrolė Name turi būti įgyvendinama laikantis Įstatymo 10 str. 2 d. 1 p. nuostatų. Pareiškėja neprivalo vykdyti iš esmės neteisėto Nurodymo, ir dėl to negalėjo būti traukiama administracinėn teisinėn atsakomybėn pagal ANK 505 str. 1 d. nuostatas. Pareiškėjas laikosi pozicijos, jog negalėjo būti pripažintas kaltu dėl ANK 505 str. 1 d. nuostatų pažeidimo, arba dėl Nurodymo neįvykdymo, nes Nurodymas nustatytu terminu nebuvo įvykdytas ne dėl jo kaltės ar neatsargumo, tai yra Nurodymas nebuvo įvykdytas dėl to, kad Namo bendrojo naudojimo objektų, tame tarpe ir Nurodyme minimu gaisrinių sistemų, bendrasavininkai neturi sukaupę tokių darbų atlikimui reikalingų lėšų ir netgi atsisakė jas kaupti papildomai. Pagrįstam teisinės atsakomybės pagal ANK 505 str. 1 d. taikymui reikšminga tai, jog Pareiškėjas ginčo teisiniuose santykiuose veikia ne kaip „įstaigos, įmonės ar organizacijos vadovas“ (Įstatymo 11 str. 4 d.), bet kaip „butų ir kitų patalpų savininkų bendrosios dalinės nuosavybės administratorius“ (CK 4.84 str. 1 d., 2 d.), „turto paprastojo administravimo“ teisių bei pareigų apimtyje (CK 4.84 str. 5 d., 4.240 str.), saistomas administruojamo turto bendrasavininkų veiksmų ir/ar jų neveikimo teisinių pasekmių (CK 4.85 str. 1 d.), t. y. atstovaudamas gyventojams (Įstatymo 10 str.). Taigi, Pareiškėjas, kaip turto administratorius, turi pareigą informuoti administruojamo turto savininkus apie Nurodymą, teikti rekomendacijas, organizuoti Nurodyme nustatytų teisės pažeidimų šalinimo procedūras, vykyti administruojamo turto savininkų sprendimus, tačiau neturi teisinės pareigos savo lėšomis finansuoti Nurodymo įvykdymui reikalingus rangos darbus. Pažymėtina ir tai, jog Pareiškėjas, kai turto administratorius, neturi teisės be turto savininkų sprendimo sukurti naujus bendrojo naudojimo objektus (tame tarpe ir faktiška nesančias Nutarime minimas sistemas) arba imti paskolas turto savininkų vardu. Na o šio atveju Namo savininkai nėra sukaupę Nurodymo įvykdymui reikalingų lėšų, nenori kaupti papildomas lėšas, ir aplamai nesidomi susidariusia situacija, t.y. nereaguoja į Nurodymu pareiškėjui nustatytas pareigas, nes tai jų vertinimu jų asmeniškai neliečia. Nors kiekvienas protingas žmogus turėtų suprasti, kad Nurodymu Institucija siekia užtikrinti būtent Namo gyventojų, t.y. savininkų arba valdytojų, saugumą. Todėl Pareiškėjas laikosi pozicijos, jog Nurodymą galint pašalinti tik aktyviais veiksmais, ir šiems aktyviems veiksmams priklausant išimtinai nuo Namo savininkų valios, t.y. skiriamų pinigų, Nutarimas nebuvo įvykdytas ne dėl pareiškėjo kaltės. Jeigu teismas vis dėl to spręstų, kad Pareiškėjas yra ANK 505 str. 1 d. subjektas, ir kaltas dėl Nurodymo neįvykdymo, šiame skunde nurodytos Nurodymo neįvykdymo priežastys, materialaus pobūdžio, gali būti pripažįstamos pagrindu taikyti ANK 34 str. 6 d. nuostatas. Pareiškėjo vertinimu, jo baudimas pagal ANK 505 str. 1 d. už Nurodymo neįvykdymą prieštarautų teisingumo ir protingumo principui, nes jis negali įvykdyti Nurodymo dėl Namo savininkų neveikimo. Kitaip tariant, Pareiškėjas negali atlikti aktyvių veiksmų, nes neturi objektyvių galimybių juos atlikti. Todėl tokiu atveju, jeigu ginčijamasis Nutarimas nebus panaikintas, Pareiškėjas prašys teismo taikyti ANK 34 str. 6 d. nuostatas ir pakeisti Nutarimą neskiriant Pareiškėjui 390 Eur. baudos. Teisme gautame Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos Šiaulių priešgaisrinė gelbėjimo valdyba (toliau - Šiaulių PGV) atsiliepime nurodyta, jog Šiaulių PGV įsitikinimu skundas yra nepagrįstas, o jame nurodytos aplinkybės nesudaro pagrindo panaikinti (duomenys neskelbtini) priimtą nutarimą, kadangi netvarkingo vidaus gaisrinio vandentiekio ir gaisrinės saugos sistemos įrenginių problema yra užfiksuota ir daugiabutį namą administruojančioms įmonėms yra žinoma nuo 2015 m. (duomenys neskelbtini) Kadangi UAB „ (duomenys neskelbtini) namą administruoja nuo 2020 m. spalio 1 d., todėl Šiaulių PGV nuomone daugiau kaip 3 metai yra pakankamas laiko tarpas, kad atsakinga įmonė imtųsi aktyvesnių veiksmų pašalinti minėtus priešgaisrinius pažeidimus. Juo labiau, kad pačiai administruojančiai įmonei apie nustatytus pažeidimus ir būtinybę šiuos pažeidimus pašalinti yra žinoma jau nuo 2015 m. Šiaulių PGV VPPS vyriausiasis specialistas vidaus tarnybos kapitonas L. B. neplaninio patikrinimo metu nustatė, kad UAB „ (duomenys neskelbtini) direktorės veika užtraukia administracinę atsakomybę pagal kelis ANK straipsnius (525 str. ir 505 str.). Kadangi už padalytus administracinius nusižengimus šio kodekso straipsniuose ar straipsnio dalyse numatytos tos pačios rūšies administracinio poveikio priemonės, todėl buvo skiriama administracinio poveikio priemonė už sunkesnįjį iš padarytų administracinių nusižengimų. Šiaulių PGV priėmusi nutarimą administracinių nusižengimų byloje netaiko ANK 505 str. 1 d. nustatytos administracinės atsakomybės UAB „ (duomenys neskelbtini) direktorei R. J. už Bendrųjų gaisrinės saugos taisyklių 68 punkto reikalavimų pažeidimą, bet taiko už Bendrųjų gaisrinės saugos taisyklių 405, 422, 424 punktų reikalavimus. Pildant protokolą buvo padaryta techninė klaida suvedant duomenis. Šiaulių PGV nesutinka su R. J. skunde nurodytais argumentais, kad ši nėra atsakinga už administracinio nusižengimo, numatyto ANK 505 str. 1 d. padarymą. Juolab, kad R. J. dėl to paties administracinio nusižengimo Šiaulių apygardos teismo 2023 m. birželio 22 d. nutartimi (administracinio nusižengimo byloje Nr. AN2-57-875/2023) buvo pripažinta kalta pagal ANK 505 str. 1 d. Pažymėtina, kad R. J. kaip daugiabutį gyvenamąjį namą administruojančios įmonės direktorė nuo 2020 m. turėjo žinoti apie namo gaisrinės saugos sistemas ir techniškai netvarkingą vandentiekio tinklą ir imtis aktyvių veiksmų, kad būtų pašalintos nustatytos neatitiktys kaip įmanoma greičiau. Pareiga R. J. kaip namo valdytojai atlikti nuolatines, periodines ar kitas specializuotas apžiūras numatyta Statybos techniniame reglamente STR 1.07.03:2017 „Statinių techninės ir naudojimo priežiūros tvarka. Naujų nekilnojamojo turto kadastro objektų formavimo tvarka“1. Šio reglamento 96 p. nustatyta, kad pagal namo būklės vertinimo išvadas, užtikrindamas namo bendrųjų konstrukcijų ir patalpų būklę, bendrųjų inžinerinių sistemų funkcionavimą pagal šių sistemų priežiūrą ir/ar naudojimą reglamentuojančių teisės aktų reikalavimus ir/ar gamintojo instrukcijas, kitus dokumentus, kad būtų išvengta pavojus žmonių gyvybei, sveikatai ar aplinkai, arba galimi dideli materialiniai nuostoliai, valdytojas nedelsiant organizuoja namo bendrojo naudojimo objektų gedimų, defektų šalinimo, avarijų lokalizavimo ir likvidavimo darbus. Šiaulių PGV nuomone, šiuo atveju daugiabučio namo administratoriui nebuvo būtina gauti butų ir kitų patalpų savininkų pritarimo nustatytų Bendrųjų gaisrinės saugos taisyklių pažeidimų šalinimą, nes techniškai netvarkinga gaisro aptikimo ir signalizavimo, bei dūmų ir šilumos šalinimo sistemos ir techniškai netvarkingas vidaus gaisrinio vandentiekio tinklas priskiriami prie privalomųjų reikalavimų, keliamų bendrojo naudojimo objektų priežiūrai. Techniškai netvarkinga gaisro aptikimo ir signalizavimo, bei dūmų ir šilumos šalinimo sistemos ir techniškai netvarkingas vidaus gaisrinio vandentiekio tinklas neabejotinai kelia didelę grėsmę gyventojų gyvybei, sveikatai bei aplinkai. Kilus gaisrui ir nesuveikus gaisro aptikimo ir signalizavimo, taip pat nepasileidus dūmų ir šilumos šalinimo sistemoms koridoriuose bus pilna dūmų, gyventojai negalės išeiti iš butų į koridorių ir evakuotis į lauką. Kiekvienas gyventojas bus įkalintas savo bute, kol ugniagesiai automobilinio keltuvo pagalba iš butų evakuos žmones, kai kuriems gyventojams gali būti per vėlu (gali apsinuodyti dūmais). Ugniagesiai ir gyventojai esant netvarkingam vidaus gaisriniui vandentiekiui neturės priemonių gesinti gaisrą. Gyventojai ir ugniagesiai vidaus gaisrinio vandentiekio žarnomis ir švirkštais su vandeniu galėtų gesinti gaisrą. Esant netvarkingai vidaus gaisrinio vandentiekio sistemai ugniagesiai turėtų nešti gaisrines žarnas į 12 aukštą, tuomet jas tarpusavyje sujungti ir nuo gaisrinio automobilio paduoti vandenį, tai labai prailgintų laiką iki gaisro gesinimo pradžios. Gaisro atveju tokiame daugiabučiame name kiekviena gaisro minutė gali kainuoti žmonių gyvybes. Iš to, kas nurodyta, Šiaulių PGV nesutinka su R. J. skunde nurodytu argumentu, kad gaisrinės saugos reikalavimų įgyvendinimo kontrolė name turi būti įgyvendinama laikantis Priešgaisrinės saugos įstatymo 10 str. 2 d. 1 p. Šiaulių apygardos teismas minėtoje nutartyje nurodė, kad UAB „ (duomenys neskelbtini) yra verslininkas, kuriam taikomi didesnio atidumo ir rūpestingumo standartai. Atsižvelgiant į profesinei veiklai taikomus didesnius atidumo, rūpestingumo, atsargumo standartus, kaip jau buvo minėta, UAB „ (duomenys neskelbtini) direktorė R. J. būdama atsakinga už administruojamo objekto priešgaisrinę būklę, ir įgyvendama šią pareigą, privalėjo dėti maksimalias pastangas, kad būtų pašalintos visos (duomenys neskelbtini) d. Nurodyme dėl objekto priešgaisrinės būklės pagerinimo Nr (duomenys neskelbtini) surašytos priešgaisrinio techninio reikalavimo neatitiktys. Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (duomenys neskelbtini) nutartyje administracinėje byloje Nr. (duomenys neskelbtini) konstatavo, kad privalomojo nurodymo įvykdymo sąnaudos bei jų šaltiniai - kokiu būdu, kokiomis lėšomis turi būti pašalinti nustatyti neatitikimai nepatenka į administracinėje byloje nagrinėjamo ginčo dėl privalomojo nurodymo nevykdymo dalyką. Šiaulių PGV įsitikinimu, UAB „ (duomenys neskelbtini) direktorei R. J. Šiaulių PGV VPPS pareigūnai nutarimą priėmė teisėtai ir pagrįstai, todėl dėl skunde išdėstytų argumentų nėra pagrindo priimto nutarimo naikinti. Taip pat nėra jokio teisinio pagrindo sumažinti R. J. paskirtą 390 Eur baudą. Kaip minėta R. J. žinojo apie netvarkingą vidaus gaisrinį vandentiekį ir gaisrinės saugos sistemos įrenginius, jau buvo bausta už šiuos pažeidimus, sprendžiant iš surašytų privalomųjų nurodymų vengia vykdyti pareigūnų nurodymus, taip pat Nuostatuose nustatytų pareigų - užtikrinti namo bendrojo naudojimo objektų priežiūrą pagal privalomuosius statinių naudojimo ir priežiūros reikalavimus, ir nepateikia įrodymų, kad buvo įdėtos maksimalios pastangos pašalinti nustatytus pažeidimus, taip pat ar buvo kaupiamos lėšos namui (statiniui) atnaujinti pagal privalomuosius reikalavimus. Remiantis šiame atsiliepime išdėstytomis faktinėmis aplinkybėmis, pateiktais teisiniais argumentais, formuojama vienoda teismų praktika, Šiaulių PGV teismo prašo R. J. skundą atmesti, o (duomenys neskelbtini) priimtą nutarimą palikti nepakeistą. Teismo posėdyje R. J. parodė, kad yra įmonės direktorė. Vykdo (duomenys neskelbtini) namo administravimą pagal nustatytą tvarką. Vykdydami savo pareigas, kaip namo administratoriai, turi užtikrinti nustatytus reikalavimus, esant daugiabučio namo gyventojų pritarimui. Tačiau norint vykdyti visas jiems priskirtas funkcijas, turi gauti namo gyventojų sutikimą. Institucijos Nurodymu nurodytų pažeidimų pašalinimas yra labai brangus. Šiam namui nustatyti pažeidimai yra nustatyti senai, o gyventojai, kaip rodo bylos medžiaga, nenori jų šalinti, prisidėti finansiškai prie jų šalinimo. Todėl jie negali pašalinti nustatytų pažeidimų, kadangi gyventojai neprisideda finansiškai, ir nesutinka. Jie negali pradėti ruošti projekto, nes tam nepritaria daugiabučio namo gyventojai. Gyventojai nesutinka prisidėti prie pažeidimų pašalinimo finansiškai, todėl už tai, turi atsakyti ji. Iš bylos medžiagos matyti, kad namo gyventojams buvo siųsti balsavimo biuleteniai raštu. Iš jų matyti, kad gyventojai juos ignoruoja, nebalsuoja, todėl galutinio sprendimo priimti nėra galimybės. Rengė konkursus, kad galėtų parodyti namo gyventojams, kiek kainuotų vieni ar kiti darbai. Jie padaro sąmatas, konkursus, kad gyventojai galėtų po to priimti kažkokius sprendimus. Tačiau visiems darbams, yra reikalingas namo gyventojų pritarimas, kad pritartų 51 procentas. Nustatytuose tarifuose, Priešgaisrinei saugai nėra skiriama. Jie tik atlieka namo kaupiamųjų lėšų skirstymą. Prašo neskirti paskirtos Nutarimu baudos. Jie deda visas pastangas, kiek gali. Skundas netenkintinas. ANK 641 straipsnyje numatyta, kad teismas, nagrinėdamas bylą dėl skundo dėl ne teismo tvarka priimto nutarimo administracinio nusižengimo byloje, patikrina institucijos priimto nutarimo teisėtumą ir pagrįstumą. Nutarimas laikomas teisėtu, kai administracinio nusižengimo byla išnagrinėta ir nuobauda paskirta pagal įstatymus ir (ar) ją paskyrė institucija, turinti teisę spręsti tos kategorijos bylas, laikantis įstatymo nustatytos bylos nagrinėjimo ir administracinės nuobaudos skyrimo tvarkos. Nutarimas laikomas pagrįstu, kai jame padarytos išvados dėl administracinio nusižengimo įvykio, traukiamo administracinėn atsakomybėn asmens kaltumo, jam paskirtos nuobaudos ir kitų nutarime sprendžiamų klausimų pagrįstos ištirtais ir teisingai įvertintais įrodymais. ANK 569 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad teismas ir administracinių nusižengimų bylas ne teismo tvarka nagrinėjanti institucija (pareigūnas) įrodymus įvertina pagal savo vidinį įsitikinimą, pagrįstą išsamiu ir nešališku visų bylos aplinkybių išnagrinėjimu, vadovaudamiesi įstatymu. Taigi, konstatuoti tam tikro fakto buvimą ar nebuvimą galima tik vadovaujantis byloje surinktų įrodymų visuma, o ne atskirais įrodymais. Nustatant teisiškai reikšmingas aplinkybes turi būti įvertintas surinktų įrodymų pakankamumas, jų nuoseklumas, galimi jų prieštaravimai, logiškumas, atitinkamų duomenų nurodymo aplinkybės, įrodymų šaltinių patikimumas. Teismas taip pat pažymi, kad įrodymų vertinimas yra teismo prerogatyva, todėl vien tai, jog proceso dalyviams nepriimtinos išvados dėl įrodymų ir bylos faktinių aplinkybių vertinimo, nelaikytina, kad administracinio nusižengimo teisena pradėta nepagrįstai. ANK 505 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „ Kliudymas įstatymų įgaliotiems pareigūnams įgyvendinti jų veiklą reglamentuojančiuose įstatymuose jiems nustatytas teises ar atlikti jiems pavestas pareigas, šių pareigūnų teisėtų nurodymų ir reikalavimų, taip pat valstybės pareigūnų ar kolegialių institucijų sprendimų (nutarimų) nevykdymas ar netinkamas vykdymas (pareigūnų neįleidimas į tikrinamas teritorijas, patalpas (išskyrus žmogaus būstą) ar kitus objektus, nepateikimas pareigūnams informacijos, duomenų ar dokumentų arba klaidingų ar tikrovės neatitinkančių informacijos ar duomenų pateikimas, atsisakymas paaiškinti ar suteikti duomenis, dokumentų nuslėpimas, vengimas atvykti ir duoti paaiškinimus ir kt.), išskyrus šio kodekso 224 straipsnio 1 dalyje, 317, 318, 322, 5051, 506 straipsniuose nurodytus atvejus, užtraukia baudą asmenims nuo aštuoniasdešimt iki septynių šimtų aštuoniasdešimt eurų ir juridinių asmenų vadovams ar kitiems atsakingiems asmenims – nuo trijų šimtų devyniasdešimt iki vieno tūkstančio devynių šimtų penkiasdešimt eurų ”. ANK 505 straipsnyje nurodytos normos yra blanketinės. Šiuo atveju R. J. padarydama administracinį nusižengimą nesilaikė teisės normų, įtvirtintų Bendrųjų gaisrinės saugos taisyklių, patvirtintų Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2010-07-27 įsakymu Nr. 1-233, 68, 405, 422, 424 punktuose. Pateiktame PAGD Šiaulių priešgaisrinės gelbėjimo valdybos (toliau – Institucijos) atsiliepime yra nurodyta, jog priimant skundžiamame nutarime buvo padaryta techninė klaida ir nutarime nurodyta, jog Pareiškėja pažeidė Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2010-07-27 įsakymu Nr. 1-233, 68 punktą. Atsižvelgiant į tai, jog padarytas administracinis nusižengimas, numatytas ANK 505 straipsnio 1 dalyje, yra grindžiamas kelių pirmiau paminėto akto punktų pažeidimu, iš kurių vienas yra minėtas 68 punktas, todėl jis šalintinas. Teismas dėl jo plačiau nebepasisako ir nevertina padaryto Taisyklių 68 punkto pažeidimo. Kaip matyti iš pateikto skundo, Pareiškėja ir jos atstovas nesutinka, kad ji padarė administracinį nusižengimą. Savo poziciją grindžia tuo, jog ji negali būti subjektu atsakančiu pagal AKN 505 straipsnį ir eidama savo pareigas, negalėjo pašalinti nustatytų pažeidimų bei įvykdyti Institucijos Nurodymo. Teismas įvertinęs visą surinktą bylos medžiagą, nustatytas aplinkybes ir duomenis, pritaria Institucijos atsiliepime nurodytiems argumentams ir kritiškai vertina Pareiškėjos atstovo skunde nurodytas aplinkybes, kadangi jos prieštarauja teismo nustatytoms aplinkybėms ir įstatymo leidėjo reglamentuotai tvarkai. Lietuvos Respublikos priešgaisrinės saugos įstatymo 11 straipsnyje nustatyta įmonių, įstaigų, organizacijų ir jų vadovų teisės bei pareigos priešgaisrinės saugos srityje. Šio įstatymo 11 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Lietuvos Respublikoje veikiančių įmonių, įstaigų ir organizacijų vadovai privalo užtikrinti priešgaisrinę saugą reglamentuojančių teisės aktų vykdymą objekte ir nustatyti priešgaisrinį režimą jame; vykdyti valstybinės priešgaisrinės priežiūros pareigūnų teisėtus nurodymus; nedelsdami šalinti nustatytus priešgaisrinės saugos pažeidimus, apie juos informuoti įmonės, įstaigos, organizacijos valstybės tarnautojus ir darbuotojus; užtikrinti, kad objekte įrengti gaisrinės technikos, automatikos įrenginiai, gaisrų gesinimo priemonės būtų techniškai tvarkingi ir veiktų; nesudaryti savo veiksmais ar neveikimu sąlygų gaisrui kilti ir išsiplėsti ir kt. Priešgaisrinės saugos įstatymo 11 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad įmonėse, įstaigose ir organizacijose už objekto priešgaisrinę būklę yra atsakingi jų vadovai. Atlikdamas šią pareigą, vadovas privalo imtis būtinų objekto ir jame esančių arba galinčių būti žmonių apsaugos nuo gaisro priemonių. 2001 m. gegužės 23 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarime „Dėl daugiabučio namo bendrojo naudojimo objektų administravimo nuostatų patvirtinimo“ (toliau-Nuostatai) Nr. 603 3 p. nustatyta, kad pagrindinis administratoriaus uždavinys - administruoti namo bendrojo naudojimo objektus - 1) užtikrinti jų priežiūrą pagal teisės aktų nustatytus privalomuosius statinių naudojimo ir priežiūros reikalavimus (toliau - privalomieji reikalavimai), 2) įgyvendinti namo butų ir kitų patalpų savininkų (toliau - patalpų savininkai) su bendrąja nuosavybe susijusius sprendimus ir pavedimus, priimtus Civilinio kodekso 4.85 straipsnyje nustatyta tvarka, jiems atstovaujant. Pagal Nuostatų 7.7. p. jeigu bendrojo naudojimo objektų būklė kelia grėsmę jų išlikimui, žmonėms ar aplinkai, administratorius privalo pagal teisės aktų reikalavimus imtis būtinų priemonių, kad būtų išvengta žalos ir pašalinta grėsmė. Taigi daugiabučio namo administratoriui tenka atsakomybė ir prievolė pasirūpinti namo bendro naudojimo objektų būkle. Namo administratorius pagal Nuostatų 4.4. p. vykdydamas pagrindinį uždavinį, atlieka šią funkciją: Vadovaudamasis Butų ir kitų patalpų savininkų lėšų, skiriamų namui (statiniui) atnaujinti pagal privalomuosius reikalavimus, kaupimo, dydžio apskaičiavimo, sukauptų lėšų apsaugos tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. balandžio 15 d. nutarimu Nr. 390 „Dėl Butų ir kitų patalpų savininkų lėšų, skiriamų namui (statiniui) atnaujinti pagal privalomuosius reikalavimus, kaupimo, dydžio apskaičiavimo, sukauptų lėšų apsaugos tvarkos aprašo patvirtinimo“ (toliau - Kaupimo tvarkos aprašas) ir atsižvelgdamas į namo, jo bendrojo naudojimo objektų būklės vertinimo išvadas ir rekomendacijas dėl reikalingų bendrojo naudojimo objektų atnaujinimo darbų, jų kiekio, į Kaupimo tvarkos apraše nurodytą maksimalų mėnesinės kaupiamosios įmokos tarifą, rengia metinį namo bendrojo naudojimo objektų atnaujinimo planą (toliau - metinis planas) ir (ar) ilgalaikį (2 ir daugiau metų) namo bendrojo naudojimo objektų atnaujinimo planą (toliau - ilgalaikis planas), apskaičiuoja mėnesinės kaupiamosios įmokos tarifą ir teikia juos patalpų savininkams tvirtinti. Patvirtintą ilgalaikį ir (ar) metinį planą ir mėnesinės kaupiamosios įmokos tarifą per 5 darbo dienas skelbia savo interneto svetainėje ir teikia patalpų savininkams Nuostatų V skyriuje nurodytu būdu. Jei įvertinus namo būklę atnaujinimo darbai nerekomenduoti, metinio ar ilgalaikio plano galima nerengti. Institucijos pateiktame atsiliepime nurodyta, jog Šiaulių apygardos teismo (duomenys neskelbtini) &nbsp;nutartimi R. J. buvo pripažinta kalta pagal ANK 505 straipsnio 1 dalį. Teismas susipažinęs su Institucijos atsiliepime nurodyta nutartimi pripažįsta, kad nutartyje nurodytos aplinkybės yra ne tik kad itin svarbios ir šio skundo nagrinėjimui, tačiau teismo nutartyje nurodytos administracinio nusižengimo aplinkybės yra analogiškos šiai bylai. Todėl remiantis nutartyje nurodytomis aplinkybėmis ir vadovaujantis įstatymo leidėjo nustatyta tvarka, kad „ Faktai, nustatyti įsiteisėjusiu teismo sprendimu vienoje administracinėje ar civilinėje byloje, iš naujo neįrodinėjami nagrinėjant kitas administracines bylas, kuriose dalyvauja tie patys asmenys “ (Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo 57 str. 2 d.) bei teismų formuojama praktika, plačiau dėl to, ar R. J. gali atsakyti pagal ANK 505 straipsnio 1 dalį, nepasisako, nes tai yra patvirtina įsiteisėjusioje Šiaulių apygardos teismo (duomenys neskelbtini) nutartyje. R. J. , būdama UAB „ (duomenys neskelbtini) daugiabutį gyvenamąjį namą administruojančios įmonės direktore, yra tinkamas subjektas, atsakantis pagal ANK 505 straipsnio 1 dalyje nurodyto administracinio nusižengimo padarymą. Iš administracinio nusižengimo bylos duomenų bei papildomai pateiktų šalių duomenų matyti, jog R. J. buvo surašytas administracinio nusižengimo protokolas dėl to, jog ji padarė ANK 505 straipsnio 1 dalyje, nurodytą administracinį nusižengimą, tai yra dėl to, jog ji iki nustatyto termino neįvykdė Institucijos surašyto Nurodymo ir nepašalino nurodytų pažeidimų. Nors pareiškėja nesutinka su priimtu Institucijos nutarimu ir nepripažįsta, jog padarė administracinį nusižengimą, tačiau bylos duomenys patvirtina, jog Pareiškėjai pagrįstai buvo surašytas tiek administracinio nusižengimo protokolas, tiek skundžiamas nutarimas. Iš bylos medžiagos matyti, jog Pareiškėjos atstovas į bylą pateikė aibę dokumentų, pagrindžiančių faktą, kad Pareiškėja ėmėsi veiksmų, norėdama pašalinti nustatytus Priešgaisrinės saugos reikalavimų pažeidimus, tačiau nieko negalėjo padaryti, nes daugiabučio namo gyventojai nepritarė. Šias aplinkybes Pareiškėja ir jos atstovas grindžia: (duomenys neskelbtini) kvietimais į susirinkimus, kuriuose buvo sprendžiamas ir klausimas dėl gaisrinės saugos sistemų, gaisrinės automatikos bei gaisrinio vandentiekio remonto; (duomenys neskelbtini) daugiabučio namo savininkų susirinkimo protokolais, kuriuose nurodyta „Kadangi nėra kvorumo, susirinkimo metu aptarti bendri klausimai/gyventojai nepritarė gaisrinės saugos remontui“; informacijomis apie balsavimą, kuriuose nurodyta, jog balsavimo metu svarstomas klausimas – Dėl priešgaisrinės sistemos būklės atstatymo projekto parengimo; (duomenys neskelbtini) balsavimo raštu balsų skaičiavimo komisijos protokolai, kuriuose nurodoma, jog balsavimas neįvyko ir sprendimas nepriimtas; (duomenys neskelbtini) UAB „ (duomenys neskelbtini) prašymas-pranešimas UAB „ (duomenys neskelbtini) dėl prisijungimo sąlygų; (duomenys neskelbtini) technine užduotimi dėl paprastojo remonto techninio darbo projekto; (duomenys neskelbtini) skelbimu pateikti pasiūlymą dėl garso signalizavimo, dūmų šalinimo, priešgaisrinio vandentiekio sistemų atnaujinimo, techninio darbo projekto; (duomenys neskelbtini) pasiūlymu; (duomenys neskelbtini) tiekėjų pasiūlymų vertinimo pažyma. Kiti Pareiškėjos ir jos atstovo pateikti teismui duomenys su nagrinėjamu skundu nesusiję. Tačiau teismas susipažinęs su pateikta medžiaga kritiškai vertina Pareiškėjos ir jo atstovo poziciją, kad UAB „ (duomenys neskelbtini) direktorė ėmėsi visų būtinų priemonių, norėdama pašalinti nustatytus Institucijos pažeidimus, tačiau daugiabučio namo gyventojai tam nepritarė. Pirmiau nurodyti duomenys patvirtina, jog po nustatytų pažeidimų, įmonė surengė tik du susirinkimus, kuriuose buvo spręstas klausimas dėl Institucijos nustatytų pažeidimų pašalinimo. Pažymėtina ir tai, jog (duomenys neskelbtini) butų ir kitų patalpų savininkų patalpų pakartotinio balsavimo raštu balsų skaičiavimo komisijos protokole nurodyta, jog balsavimas įvyko, tačiau sprendimas nepriimtas. Nors iš protokole nurodytų duomenų matyti, jog dauguma balsavusių asmenų pritarė projekto parengimui pagal nurodymą priešgaisrinės sistemos būklės atstatymui, tačiau jokių konkrečių veiksmų įmonė nesiėmė. Išanalizavus visus teismui Pareiškėjos ir jos atstovo pateiktus duomenis, pritartina Institucijos atstovo teisme pateiktai nuomonei, jog įmonė ir jos direktorė, t. y. Pareiškėja, žinodama apie daugiabučio name esančius pažeidimus nuo 2015 m., kurie teismo nuomone yra labai svarbūs ir juos pašalinti turi būti būtina, nes šie pažeidimai gali lemti ne tik turto sugadinimą, bet ir ten gyvenančių asmenų gyvybių netekimą, privalėjo imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų kuo greičiau pašalinti nustatyti pažeidimai. Bylos duomenys patvirtina jog tik (duomenys neskelbtini) buvo imtasi tam tikrų veiksmų, norint juos išspręsti, tačiau teismo nuomone tai nėra užtektinos priemonės ir nepaneigia Pareiškėjos kaltės. Pareiškėja žinodama šių pažeidimų svarbą ir tai, jog jų pašalinimas yra pirmos būtinybės, nedėjo užtektinai pastangų, kad jie būtų kuo greičiau pašalinti ir atsakomybę dėl jų nepašalinimo perkeldama daugiabučio namo gyventojams. Iš byloje esančio PAGD Šiaulių priešgaisrinės gelbėjimo valdybos Valstybinės priešgaisrinės priežiūros skyriaus vyr. specialisto vidaus tarnybos kapitono L. B. (duomenys neskelbtini) tarnybinio pranešimo dėl neplaninio patikrinimo matyti, jog (duomenys neskelbtini) buvo atliktas neplaninis patikrinimas (duomenys neskelbtini) bei nustatyta jog yra nepašalinti ankstesnio neplaninio patikrinimo metu nustatyti trūkumai, kurie surašyti (duomenys neskelbtini) Nurodyme dėl objekto priešgaisrinės būklės pagerinimo Nr. (duomenys neskelbtini) Nepašalinti trūkumai, atitinka Bendrųjų gaisrinės saugos taisyklių, patvirtintų Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2010-07-27 įsakymu Nr. 1-233, 405, 422, 424 punktuose nurodytus reikalavimus. Taip pat neplaninio patikrinimo metu nustatyti nauji trūkumai, kurie atitinka Bendrųjų gaisrinės saugos taisyklių, patvirtintų Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2010-07-27 įsakymu Nr. 1-233, 68 punkto pažeidimus. Bylos duomenys taip pat patvirtina, jog Pareiškėjai, kaip daugiabutį namą administruojančios įmonės vadovei, apie netvarkingą vidaus gaisrinio vandentiekio ir gaisrinės saugos sistemos įrenginių problemą buvo žinoma nuo 2020 m., t. y. pradėjus administruoti namą, o pačiai administruojančiai įmonei apie nustatytus pažeidimus ir būtinybę šiuos pažeidimus pašalinti yra žinoma jau nuo 2015 m, tai patvirtina byloje Institucijos pateikti papildomi duomenys ( (duomenys neskelbtini) Nurodymai dėl objekto priešgaisrinės būklės pagerinimo). Nustatytos aplinkybės leidžia daryti pagrįstą išvadą, jog R. J. , kaip UAB „ (duomenys neskelbtini) vadovei apie daugiabutyje esančius pažeidimus buvo žinoma jau seniai ir asmuo, kaip atsakingas asmuo nesiėmė visų priemonių, kad visi nustatyti pažeidimai būtų pašalinti. Taip pat pažymėtina ir tai, jog Skundžiamame nutarime nurodyti teisės akto pažeidimai galėjo būti sutvarkyti ir pačios namą administruojančios įmonės ir įmonė pažeidimus privalėjo pašalinti, tačiau to nepadarė. Pažymėtina ir tai, jog R. J. žinodama, jog privalo vykdyti Institucijos Nurodymą, tai patvirtina Šiaulių apygardos teismo (duomenys neskelbtini) nutartis, vis tiek nesiėmė visų veiksmų ir nustatytų pažeidimų nešalino, nurodydama, kad tai ne UAB „ (duomenys neskelbtini) kompetencija ir ji už namo gyventojus negali atsakyti, taip pat patvirtina Pareiškėjos kaltę. Todėl teismas įvertinęs aukščiau nurodytas nustatytas aplinkybes, taip pat, kad asmens kaltę patvirtina visuma byloje nustatytų aplinkybių, daro išvadą, kad byloje yra nustatyta pakankamai aplinkybių, įrodančių, kad R. J. padarė jai inkriminuojamą administracinį nusižengimą. Taip pat skundu buvo prašoma taikyti ANK 34 straipsnio 6 dalies nuostatas dėl Nurodymo neįvykdymo, esant skunde nurodytoms Nurodymo neįvykdymo priežastims, materialaus pobūdžio. Administracinė nuobauda yra valstybės prievartos priemonė, kuri skiriama administracinį nusižengimą padariusiems asmenims. Jos paskirtis yra atgrasyti asmenis nuo administracinių nusižengimų ar nusikalstamų veikų darymo ir paveikti administracinius nusižengimus padariusius asmenis, kad jie laikytųsi įstatymų ir vėl nedarytų administracinių nusižengimų; nubausti asmenis ir atimti ar apriboti administracinius nusižengimus padariusius asmenis galimybę daryti naujus administracinius nusižengimu. nubausti bei siekiant auklėti, kad jie laikytųsi įstatymų, gerbtų bendro gyvenimo taisykles, taip pat, kad tiek pats teisės pažeidėjas, tiek ir kiti asmenys nepadarytų naujų teisės pažeidimų (ANK 22 str.). Taigi, administracine nuobauda siekiama ir nubaudimo, ir prevencinių tikslų. Tai reiškia, kad įstatymas aukščiau iškelia visuomenės interesą, taikant prevencines priemones ir pažeidėjo nubaudimą, užtikrinti nepriekaištingą teisės aktų laikymąsi, eismo ir visuomenės saugumą, o ne asmens, įvykdžiusio nusižengimą, asmeninį interesą išvengti neigiamų pasekmių, nepatogumų, susijusių su įvykdytu pažeidimu. Vien tik simbolinės, administracinėn atsakomybėn patraukto asmens pageidavimus tenkinančios nuobaudos paskyrimas akivaizdžiai neatitiktų administracinei nuobaudai keliamų tikslų. Skiriama nuobauda turėtų nubausti teisės pažeidėją, sukelti teisės pažeidėjui atitinkamas neigiamas pasekmes. Tokių pasekmių atsiradimas pats savaime neturėtų būti laikomas išskirtinio pobūdžio aplinkybe, sudarančia pagrindą švelninti paskirtą nuobaudą, nes neigiami padariniai yra natūralus teisės pažeidimo rezultatas, apie kurį asmenys yra informuojami iš anksto įstatyme įtvirtinant draudžiamas veikas bei nustatant už jas konkrečias sankcijas. ANK 34 straipsnio 6 dalyje, inter alia (be kita ko), nustatyta, kad teismas, atsižvelgdamas į padaryto administracinio nusižengimo pobūdį, pažeidėjo kaltės formą ir rūšį, asmenybę, atsakomybę lengvinančias ir sunkinančias aplinkybes ir vadovaudamasis teisingumo ir protingumo principais, gali paskirti mažesnę baudą negu šio kodekso specialiosios dalies straipsnio sankcijoje numatyta minimali bauda arba paskirti švelnesnę administracinę nuobaudą ar administracinio poveikio priemonę, negu numatyta ANK specialiosios dalies straipsnio sankcijoje, arba administracinės nuobaudos ar administracinio poveikio priemonės neskirti. Administracinė nuobauda, vadovaujantis ANK 34 straipsnio nustatytomis taisyklėmis, gali būti švelninama tik ypatingais, išimtiniais atvejais, kai nustatomas kompleksas faktinių duomenų, liudijančių asmens, kuriam taikomos administracinio poveikio priemonės, naudai. Tai gali būti veikos mažareikšmiškumas ar nedidelis jos pavojingumas, išskirtinai teigiamas pažeidėjo asmenybės charakterizavimas, kelių lengvinančių atsakomybę aplinkybių buvimas ir panašiai. Teismai, skirdami pažeidėjams nuobaudas, turi nuodugniai įvertinti pavojingumą, kurį žmogaus teisėms ir laisvėms, visuomenės ir valstybės interesams konkrečiu atveju kelia administracinis nusižengimas. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo nagrinėtose bylose ne kartą yra konstatuota, kad administracinės nuobaudos taikymas atitinka proporcingumo reikalavimą, kai tarp padaryto teisės pažeidimo ir už šį pažeidimą nustatytos nuobaudos, siekiamo tikslo ir priemonių šiam tikslui pasiekti yra teisinga pusiausvyra. Teisinga ir protinga laikytina tokia nuobauda, kurią paskyrus gali būti pasiekti nuobaudos tikslai ir kuri, vertinant pažeidimo pobūdį, aplinkybes, pažeidėjo asmenybę, nėra per griežta. Atsižvelgus į teismo nustatytas aplinkybes, į tai kad asmuo savo kaltės dėl padaryto administracinio nusižengimo nepripažino, nurodytos skunde aplinkybės dėl kurių asmuo negalėjo įvykdyti teisėto Institucijos Nurodymo, prieštarauja administracinio nusižengimo byloje nustatytoms aplinkybėms, į tai, kad byloje nebuvo pateikta jokių duomenų apie tai, jog buvo imtasi priemonių pašalinti nustatytus pažeidimus, kuriuos namą administruojanti įmonė galėjo ir privalėjo atlikti vykdydama savo funkcijas, nėra jokio teisinio pagrindo, R. J. paskirtą administracinę nuobaudą mažinti, taikant ANK 34 straipsnio 6 dalies nuostatas. Įvertinus surinktų įrodymų visumą, darytina išvada, kad &nbsp; PAGD Šiaulių priešgaisrinės gelbėjimo valdybos (duomenys neskelbtini) priimtas nutarimas Nr. (duomenys neskelbtini) yra teisėtas ir pagristas. Nėra juridinio pagrindo jį naikinti pareiškėjos skunde išsakytais argumentais. Teismas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso 639 str., 640 str., 642 str.,- &#xa0; n u t a r i a: &#xa0; Pareiškėjos UAB „ (duomenys neskelbtini) direktorės R. J. atstovo advokato Andriaus Kazakevičiaus skundo netenkinti. Palikti galioti PAGD Šiaulių priešgaisrinės gelbėjimo valdybos (duomenys neskelbtini) priimtą nutarimą Nr. (duomenys neskelbtini) Nutartis per 20 dienų gali būti skundžiama Šiaulių apygardos teismui per Šiaulių apylinkės teismą. &#xa0; &#xa0; Teisėjas &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Aleksandras Prygunkovas &#xa0; &#xa0; //