var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-01-08][nuasmenintas sprendimas byloje][e2YT-2168-1169-2024].DOCX Bylos nr.: e2YT-2168-1169/2024 Bylos rūšis: civilinė byla Teismas: Vilniaus miesto apylinkės teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Valstybės įmonė Turto bankas 112021042 suinteresuotas asmuo Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos 188659752 suinteresuotas asmuo Kategorijos: Bylos dėl juridinę reikšmę turinčių faktų nustatymo CIVILINIAI TEISINIAI SANTYKIAI Bylų dėl juridinę reikšmę turinčių faktų nustatymo nagrinėjimas CIVILINIS PROCESAS Atskirų kategorijų bylų nagrinėjimo ypatumai, fizinių asmenų ir įmonių bankrotas, restruktūrizavimas bei ypatingoji teisena Paveldėjimo teisė Palikimo priėmimas Bylų nagrinėjimas ypatingosios teisenos tvarka KITOS BYLOS, NAGRINĖJAMOS YPATINGOSIOS TEISENOS TVARKA ﻿ Civilinė byla Nr. e2YT- 2168-1169/2024 Teisminio proceso Nr. 2- 68 -3- 16115 -2023-0 Procesinio sprendimo kategorijos: 2.5.5; 3.4.5.2 (S) &#xa0; &#xa0; &#xa0; VI LNIAUS MIESTO APYLINKĖS TEISMAS &#xa0; SPRENDIMA S LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 2024 &nbsp;m. sausio 4 &nbsp;d. Vilnius &#xa0; Vilniaus miesto apylinkės teismo teisėja Marija Vaičiūnaitė &nbsp;rašytinio proceso tvarka išnagrinėjo civilinę bylą pagal pareiškėjo &nbsp; V. C. pareiškimą dėl juridinę reikšmę turinčio fakto nustatymo, suinteresuoti asmenys – J. Ž. , &nbsp; valstybės įmonė Turto bankas , Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos. &#xa0; Teismas &#xa0; nustatė : &#xa0; 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pareiškėjas &nbsp; V. C. kreipėsi į teismą, prašydamas &nbsp;nustatyti juridinę reikmę turintį faktą, kad jis ir B. C. , kurios įpėdinis yra &nbsp;pareiškėjas , po R. C. mirties (duomenys neskelbtini) &nbsp;priėmė jo palikimą faktiškai pradėdami jį valdyti . 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pareiškėja s &nbsp;nurodė, kad &nbsp;po jo tėvo R. C. mirties paveldėjimo byla nebuvo užvesta , o po kelių metų mirus &nbsp;pareiškėjo motina i &nbsp; B. C. , po jos &nbsp;mirties palikimą priėmė pareiškėjas . Pagrindinis R. C. palikimą sudarantis turtas yra 1/6 dalis 3 kambarių buto, esančio (duomenys neskelbtini) &nbsp;(toliau – ir Butas) . Šį B utą šeima išpirko pagal privatizavimo įstatymą 1999 &nbsp;m. gegužės 13 &nbsp;d . Butas buvo įregistruotas po 1/3 dalį tuo metu jau pilnamečių vaikų V. C. ir A. C. ( Ž ) vardu bei mamos B. C. vardu. Pagal tuo metu galiojusią praktiką, privatizuojamas nekilnojamasis turtas įgytas santuokos metu buvo registruojamas tik vieno sutuoktinio vardu ir šeimos sprendimu užregistruota B. C. vardu, tačiau iki pat kiekvieno jų mirties abu sutuoktiniai R. C. ir B. C. gyveno &nbsp;B ute, čia buvo deklaravę savo gyvenamąją vietą. Š eima nesuprato, kad po R. C. mirties reikalinga kur nors kreiptis ir oficialiai priimti palikimą, kadangi vienintelis registruojamas turtas buvo buto dalis, kuri registruota tik sutuoktinės B. C. vardu, kurios palikimą V. C. priėmė. Apie tai, kad buvo reikalinga kreiptis dėl paveldėjimo po tėvo R. C. mirties, pareiškėjas V. C. sužinojo tik kai pradėjo domėtis galimu buto pardavimu. V. C. prisidėjo prie B uto išlaikymo mokėdamas už komunalines paslaugas &nbsp;2006–2018 m . &nbsp;laikotarpiu. 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pareiškėjas nurodo, kad nustatyti juridinę reikšmę turintį faktą reikalinga tam, kad teismo sprendimo pagrindu pareiškėjui V. C. , kaip R. C. įpėdiniui, bei kaip B. C. , paveldėjusios po sutuoktinio mirties, įpėdiniui būtų išduotas paveldėjimo teisės liudijima s į 1/6 dalį B uto &nbsp; ir parei škėjas galėtų įgyvendinti teisę &nbsp;šiuo nekilnojamuoju turtu naudotis, valdyti ir disponuoti savo nuožiūra. 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos teismui pateiktame atsiliepime nurodo, kad nėra gavusi pranešimo apie galimą R. C. palikimo perėjimą valstybei, palikimo priėmimo procedūra nėra pradėta, todėl pareiškėjo V. C. pareiškimo neginčija ir prašo &nbsp;sprendimą šioje civilinėje byloje priimti teismo nuožiūra . 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; VĮ Turt o bankas at siliepime nurodo , kad nėra gavusi praneš imo apie galimą palikėjo R. C. palikimo perėjimą valstybei, taip pat neturi duomenų , &nbsp;patvirtinančių ar paneigiančių faktinį R. C. palikto turto priėmimą jį valdant . &nbsp; Taip pat nurodo, kad i š šiuo metu byloje esančių rašytinių įrodymų negalima padaryti vienareikšmiškos išvados, kad palikėjo palikimas buvo priimtas pareiškime nurodytų asmenų faktiniu valdymu per įstatymo nustatytą terminą. Taigi pareiškėjas turėtų pateikti papildomus rašytinius įrodymus &nbsp;pareiškime nurodytoms aplinkybėms pagrįsti, tik tada galima bus spręsti apie jo pareikšto prašymo pagrįstumą . 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; J. Ž. nurodė, kad pareiškimo neginčija. &#xa0; Teismas &#xa0; konstatuoja : &#xa0; 7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagal Lietuvos Respublikos civilinio kodekso (toliau – CK) 5.50 straipsnio 1 dalį, kad įgytų palikimą, įpėdinis turi jį priimti. Vienas iš būdų palikimui priimti – faktinis paveldimo turto valdymas (CK 5.50 straipsnio 2 dalis, 5.51 straipsnis), t. y. įpėdinis laikomas priėmusiu palikimą, jeigu jis pradėjo &nbsp;valdyti turt ą , juo r ū pintis kaip savo turtu (valdo, naudoja ir juo disponuoja, priži ū ri, moka mokes č ius, kreip ė si į &nbsp;teism ą &nbsp;išreikšdamas vali ą &nbsp;priimti palikim ą &nbsp;ir paskirti palikimo administratori ų &nbsp;ir pan.). Vadovaujantis CK 5.51 straipsnio 1 dalimi, į p ė dinis, prad ė j ę s valdyti koki ą &nbsp;nors palikimo dal į &nbsp;ar net kok į &nbsp;nors daikt ą , laikomas pri ė musiu vis ą &nbsp;palikim ą . Nors asmens valia, prad ė jus faktiškai valdyti paveld ė t ą &nbsp;turt ą , n ė ra išreiškiama oficialia forma paduodant į galiotai institucijai pareiškim ą , prašym ą &nbsp;ar pan., ta č iau toks palikimo pri ė mimo b ū das sukuria tokius pat teisinius padarinius, kaip ir pasinaudojus kitu į statyme nustatytu palikimo pri ė mimo b ū du – asmuo laikomas pri ė musiu palikim ą &nbsp;(Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2011 m. spalio 11 d. nutartis civilin ė je byloje Nr. 3K-3-381/2011). 8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Faktinis palikimo valdymas turi atitikti tam tikrus požymius, kad į p ė din į &nbsp;b ū t ų &nbsp;galima pripažinti pri ė musiu palikim ą . Paveldimo turto valdymas reiškia daikto tur ė jim ą &nbsp;savo žinioje, kuris suteikia į p ė diniui &nbsp; galimyb ę &nbsp;daryti tiesiogin į &nbsp;poveik į &nbsp;daiktui (Lietuvos Aukš č iausiojo Teismo 2020 m. gruodžio 16 d. nutartis civilin ė je byloje Nr. e3K-3-340-378/2020). Faktinis palikimo pri ė mimas reiškia, kad į p ė dinis atlieka veiksmus, kuriais parodo, jog jis siekia į gyti palik ė jo turt ą &nbsp;nuosavyb ė s teise. Ar šie veiksmai atlikti, sprendžiama iš: 1) veiksm ų &nbsp;fakto ir 2) veiksm ų &nbsp;pob ū džio. Veiksm ų &nbsp;faktas reiškia, kad palikimo pri ė mimo veiksmai yra atlikti faktiškai – į p ė dinis perima mirusiojo turt ą &nbsp;ir pradeda j į &nbsp;valdyti. Šiuo atveju nereikalaujama, kad į p ė dinio atlikti faktinio palikimo pri ė mimo veiksmai b ū t ų &nbsp;teisiškai į forminti, t. y. į p ė diniui neb ū tina kreiptis į &nbsp;notar ą &nbsp;su pareiškimu d ė l paveld ė jimo teis ė s liudijimo išdavimo, į &nbsp;teism ą &nbsp;d ė l palikimo pri ė mimo juridinio fakto nustatymo arba į &nbsp;kitas valstyb ė s institucijas. Veiksm ų &nbsp;pob ū dis – tai į p ė dinio aktyv ū s veiksmai, iš kuri ų &nbsp;matyti, kad jis perimt ą &nbsp;turt ą &nbsp;valdo kaip savo ir laiko save turto savininku, t. y. tvarko turt ą , juo naudojasi, moka už j į &nbsp;mokes č ius, atlieka kitus panašaus pob ū džio veiksmus (Lietuvos Aukš č iausiojo Teismo 2007 m. gruodžio 21 d. nutartis civilin ė je byloje Nr. 3K-3-586/2007; 2015 m. gruodžio 15 d. nutartis civilin ė je byloje Nr. 3K-3-687-690/2015; 2016 m. kovo 10 d. nutartis civilin ė je byloje Nr. 3K-3-147-687/2016). 9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Lietuvos Aukš č iausias Teismas 2007 m. balandžio 6 d. nutartyje civilin ė je byloje Nr. 3K-3-171/2007 d ė l palikimo pri ė mimo valdymu fakto nustatymo yra nurod ę s, jog tam, kad galima b ū t ų &nbsp;konstatuoti palikimo pri ė mimo valdymu fakt ą , reikia nustatyti tik tai, jog į p ė dinis prad ė jo r ū pintis kokiu nors į &nbsp;paveldimo turto sud ė t į &nbsp; į einan č iu turtu kaip savo, taip išreikšdamas vali ą &nbsp;priimti atsiradus į &nbsp;palikim ą . Teismas, spr ę sdamas palikimo pri ė mimo valdymu fakto nustatymo klausim ą , neturi aiškintis ir į vardyti palikto turto kiekio, jo dali ų &nbsp;ir vert ė s. Šios aplinkyb ė s nustatomos sprendžiant paveld ė to turto padalijimo į p ė diniams klausim ą . 10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamu atveju iš į bylą pateiktų įrodymų nustatyta, kad butas, esantis (duomenys neskelbtini) , įregistruotas &nbsp;lygiomis dalimis &nbsp; B. C. , V. C. ir A. Ž. vardu (duomenys neskelbtini) &nbsp;pirkimo–pardavimo sutarties pagrindu . Buto dalis, registruota B. C. vardu, įsigyta &nbsp;jai esant santuokoje su R. C. , todėl turtas laikytinas bendrąja &nbsp;jungtine sutuoktinių nuosavybe &nbsp;(CK 3.88 straipsnio 1 dalies 1 punktas). Nustatyta, kad R. C. mirė (duomenys neskelbtini). &nbsp; Iš Testamentų registro duomenų nustatyta, kad p o R. C. mirties &nbsp; dėl jo palikimo priėmimo &nbsp;niekas nesikreipė, paveldėjimo byla neužvesta. Iš byloje esančių rašytinių duomenų matyti, jog B. C. mirė (duomenys neskelbtini) , jos palikimą priėmė pareiškėjas . &nbsp; R. C. ir B. C. dukra A. Ž. (mirusi (duomenys neskelbtini) &nbsp; B. C. palikimo atsisakė. 11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Priimdamas palikimą faktiniu valdymu, įpėdinis savo valią išreiškia konkliudentiniais &nbsp;veiksmais, kurie akivaizdžiai rodo, kad įpėdinis palikimą priėmė bei išreiškė savo valią tapti palikėjo turto savininku (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2008 m. kovo 7 d. nutartis civilinėje byloje Nr. 3K-3-210/2008). Kaip minėta, B. C. po sutuoktinio mirties toliau gyveno ir rūpinosi Butu. Tai rodo, jog B. C. akivaizdžiai išreiškė valią tapti palikėjo turto dalies savininke. Be to, įpėdinės gyvenimas palikimą sudarančiame bute, kai įpėdinei tai yra vienintelė gyvenamoji vieta ir kai įpėdinė iki palikimo atsiradimo ten su palikėju šiam sutinkant ilgą laiką kartu gyveno, yra pakankamas pagrindas pripažinti, jog įpėdinė palikimą priėmė faktiškai pradėdama turtą valdyti (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2008 m. kovo 7 d. nutartis civilinėje byloje Nr. 3K-3-210/2008) . 12. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Savo valią priimti R. C. palikimą išreiškė konkliudentiniais &nbsp;veiksmais taip pat ir V. C . Remiantis teismui pateiktu atsiskaitymų už komunalines paslaugas išrašu ir pareiškėjo paaiškinimu, pareiškėjas dažniausiai mokėdavo už suteiktas Butui komunalines paslaugas, kartais mokėjo grynaisiais, palikdavo pinigus sumokėti seseriai A. Ž. , kadangi ji savo pinigų neturėjo. Iš &nbsp; pateikto atsiskaitymų už komunalines paslaugas išrašo matyti, kad per 3 mėnesius po R. C. mirties buvo atliktos į mokos už &nbsp;visam Butui suteiktas komunalines paslaugas . B yloje &nbsp;nesant prieštaravimų ir duomenų, kurie paneigtų ar keltų &nbsp;abejonių dėl pareiškėjo nurodytų aplinkybių teisingumo , darytina išvada, kad V. C. rūpinosi visu Butu &nbsp;kaip savo &nbsp; pirmaisiais mėnesiais po tėvo R. C. mirties . 13. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Įvertinęs byloje esančius įrodymus , teismas konstatuoja, kad B. C. ir V. C. per įstatymo nustatytą terminą išreiškė savo valią priimti R. C. , mirusio (duomenys neskelbtini) , palikim ą , t. y. atliko aktyvius veiksmus, kurie sudaro pagrindą daryti išvadą, kad ji e &nbsp;palikimą priėmė pradėj ę &nbsp;paveldimą turtą faktiškai valdyti. 14. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsižvelgiant į &nbsp;tai, kas išdėstyta , &nbsp; pareiškimas tenkintinas &nbsp;ir nustatytinas juridinę reikšmę turintis faktas, kad B. C. , mirusi &nbsp; (duomenys neskelbtini) , &nbsp;ir pareiškėjas V. C. po &nbsp; R. C. mirties &nbsp; (duomenys neskelbtini) &nbsp; priėmė jo &nbsp;palikim ą &nbsp;faktiškai pradėdami jį &nbsp;valdyti (Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 444 straipsnio 2 dalies 8 punktas). 15. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Juridin ę &nbsp;reikšm ę &nbsp;turi ntis faktas nustatytas siekiant &nbsp; į gyvendinti B. C. ir R. C. įpėdinio pareiškėjo V. C. paveldėjimo teisę. &#xa0; Teismas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 259, 270, 279 ir 448 straipsniais, &#xa0; nusprendžia : &#xa0; Pareiškimą patenkinti. Nustatyti juridinę reikšmę turintį faktą, kad B. C. ( a. k. (duomenys neskelbtini) mirusi &nbsp; (duomenys neskelbtini) , po savo sutuoktinio &nbsp; R. C. (a. k. (duomenys neskelbtini) mirusio &nbsp; (duomenys neskelbtini) , &nbsp;mirties &nbsp; priėmė jo palikimą, pradėdama &nbsp;paveldėtą turtą faktiškai valdyti. Nustatyti juridinę reikšmę turintį faktą, kad V. C. (a. k. (duomenys neskelbtini) po savo tėvo R. C. (a. k. (duomenys neskelbtini) mirusio (duomenys neskelbtini) , mirties priėmė jo palikimą, pradėdamas paveldėtą turtą faktiškai valdyti. Juridinę reikšmę turintis faktas nustatytas siekiant į gyvendinti B. C. ir R. C. įpėdinio &nbsp;pareišk ė jo &nbsp; V. C. (a. k. (duomenys neskelbtini) paveld ė jimo teis ę . Sprendimas per 30 dienų nuo jo priėmimo dienos gali būti skundžiamas apeliaciniu skundu Vilniaus apygardos teismui, apeliacinį skundą paduodant per Vilniaus miesto apylinkės teismą. &#xa0; &#xa0; Teisėja &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Marija Vaičiūnaitė //