var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-10-25][nuasmeninta nutartis byloje][II-262-1173-2024].docx Bylos nr.: II-262-1173/2024 Bylos rūšis: administracinių teisės pažeidimų/administracinių nusižengimų byla Teismas: Panevėžio apylinkės teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Panevėžio apskrities vyriausiojo policijos komisariato Administracinių nusižengimo bylų nagrinėjimo skyrius 291008610 institucija/pareigūnas, priėmęs nutarimą ATP/AN byloje Kategorijos: Apylinkės teismo sprendimas byloje dėl skundo dėl ne teismo tvarka priimto nutarimo administracinio nusižengimo byloje (ANK 642 str.) Nežymų sveikatos sutrikdymą ir turto sugadinimą nulėmęs Kelių eismo taisyklių pažeidimas (ANK 423 str.) Kelių eismo taisyklių pažeidimas, nulėmęs nežymų sveikatos sutrikdymą ar kito turto sugadinimą kvalifikuojamas pagal ANK 423 str. 3 d. (ANK 423 str. 3 d.) Skundų dėl ne teismo tvarka priimtų nutarimų administracinių nusižengimų bylose nagrinėjimo ypatumai Administraciniai nusižengimai, susiję su transporto priemonių vairavimo ir eksploatavimo tvarkos pažeidimu (ANK 415–417, 420–433 str.) Nepaklusimas reikalavimui sustabdyti transporto priemonę arba pasitraukimas iš eismo įvykio vietos (ANK 426 str.) Administraciniai nusižengimai, susiję su transportu ir kelių ūkiu (ANK 370–463 straipsniai) Administraciniai nusižengimai, susiję su transportu ir kelių ūkiu (ANK 370–463 straipsniai) Administracinių nusižengimų teisena ﻿ Administracinio nusižengimo byla Nr. II- 262 -1173/202 4 Teisminio proceso Nr. 4- 15 -3-00 0 54 -202 4 - 0 &nbsp; &nbsp;&nbsp; Procesinio sprendimo kategorijos: 16.11.8.1; 16.11.11. &nbsp;&nbsp; &nbsp;(S) &nbsp;&nbsp;&nbsp; 21.10.4. &#xa0; &#xa0; &#xa0; PANEVĖŽIO APYLINKĖS TEISMAS &#xa0; N U T A R T I S &#xa0; 202 4 &nbsp;m. spalio 3 d. Biržai &#xa0; Panevėžio apylinkės teismo Biržų rūmų teisėja Iveta Bartkevičienė, sekretoriaujant Laimai Gučaitei, dalyvaujant administracinėn atsakomybėn patrauktam asmeniui &nbsp; V. J. ir &nbsp; jo atstovui advokatui Jonui Pliekaičiui, nukentėjusiajam G. V. , nedalyvaujant Panevėžio apskrities vyriausiojo policijos komisariato Administracinių nusižengimų bylų nagrinėjimo skyriaus atstovui, &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; viešame teismo posėdyje žodinio proceso tvarka išnagrinėjo &nbsp;administracinėn atsakomybėn patraukto asmens &nbsp; V. J. skundą dėl &nbsp; P anevėžio apskrities vyriausiojo policijos komisariato Administracinių nusižengimų bylų nagrinėjimo skyriaus vyr esniojo &nbsp;tyrėjo R. B. 202 4 &nbsp;m. rugpjūčio 1 3 &nbsp; d. &nbsp;nutarimo administracinio nusižengimo byloje Nr. &nbsp; (duomenys neskelbtini) &nbsp; (ROIK: (duomenys neskelbtini) . &#xa0; Teismas &#xa0; n u s t a t ė : &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Panevėžio apskrities vyriausiojo policijos komisariato Administracinių nusižengimų bylų nagrinėjimo skyriaus vyr esniojo &nbsp;tyrėjo R. B. 2024 m. rugpjūčio 1 3 d. nutarimu &nbsp;(toliau – &nbsp; Institucijos nutarimas) &nbsp; V. J. nubaustas pagal Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso (toliau – ir ANK) 4 2 3 &nbsp; straipsnio 3 dal į , 426 straipsnio 1 dalį , vadovaujantis ANK 38 straipsniu &nbsp;– &nbsp; 1 25 0 &nbsp; Eur bauda &nbsp; bei jam paskirta administracinio poveikio priemonė – specialiosios teisės vairuoti transporto priemones atėmimu 3 6 &nbsp;mėnesiams . V. J. nubaustas už tai, kad jis 202 4 &nbsp;m. birželio 2 0 &nbsp; d., 1 7.00 &nbsp;val., (duomenys neskelbtini) , vair uodamas &nbsp; automobilį „Opel Omega“, valstybinis numeris &nbsp; (duomenys neskelbtini) &nbsp; važiuodamas atbuline eiga, nepasirinko saugaus atstumo , &nbsp;iš galo &nbsp; atsitrenkė į G. V. tvorą, esančią (duomenys neskelbtini) , apgadino tvorą , vartus ir stulpą, padarydamas 540 Eur turtinę žalą &nbsp;bei &nbsp;iš eismo įvykio vietos pasišalino. Po eismo įvykio V. J. vartojo alkoholinius gėrimus &nbsp; iki jo aplinkybių nustatymo : &nbsp;2024 m. birželio 20 d., 18.05 val. jam nusta t ytas 1,38 prom. girtumas. &nbsp; T uo pažeidė Kelių eismo taisyklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. gruodžio 11 d. nutarimu Nr. 1950, 9, 127, 128, 219.2, 221, 222 punkt ų &nbsp;reikalavimus. 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teisme gautas V. J. skund as , kuriuo prašo ma &nbsp; panaikinti Institucijos &nbsp;nutarimą &nbsp; ir &nbsp;administracin io nusižengimo bylos &nbsp;teiseną &nbsp; jo atžvilgiu nutraukti. &nbsp; Skunde &nbsp; administracinėn atsakomybėn patrauktas asmuo nurod ė : 2.1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; A dministracinio nusižengimo bylą tyrusiam pareigūnui nepavyko tiksliai įvertinti visų įvykio aplinkybių , &nbsp;dėl ko ir buvo priimtas nepagrįstas sprendimas, aiškiai prieštaraujantis teisingumo ir protingumo kriterijams. Įvykis vyko sodų bendrijoje, kurioje yra jo &nbsp;ir G. V. sodų sklypai, jie &nbsp;yra gretimi. Tą dieną jis &nbsp;buvo savo sode, kur atliko reikiamus darbus. 10 val. susiruošė važiu o ti namo. Pažymėtina, kad ant pravažiavimo G. V. pastoviai uždeda akmenis, kurie trukdo normaliai apsisukti. &nbsp;Kad tai neleistinas G. V. veiksmas, patvirtino ir įvykio aplinkybes tyrę Biržų rajono PK pareigūnai. Toje situacijoje, norint išvažiuoti iš sodo, jis turi pavažiuoti atbuline eiga. Tą darė ir tą rytą &nbsp; ir tikr a i ne kažkokiu neleistinu greičiu. Pajuto, greičiau išgirdo kažkokį garsą. Nesuprato, ar tai subarškėjo bagažinėje buvę daiktai, ar tai jis palietė kaimyno tvorą. Atsisukęs pažiūrėjo, ir tikrai nematė &nbsp;nieko tokio, kas būtų jį privertę išlipti iš automobilio ir viską įdėmiai ištyrinėti, todėl išvažiavo namo. Tikrai nemanė, kad padarė ka ž kokį eismo įvykį, į kurį būtina kviesti policiją. Parvykęs namo nesielgė kaip eismo pažeidimą padaręs asmuo, kuriam būtina laukti atvykstančios policijos. Pavakary nusipirko šašlykų ir alaus, valgant šašlykus, išgėrė alaus. Policijos pareigūnų pasirodymas jo namuose apie 18 val. jį nustebino. 2.2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Jeigu jis &nbsp; būtų pastebėjęs padaręs ei s mo įvykį ir panorėjęs &nbsp;jį nuslėpti, tikrai tą dieną nebūtų vartojęs alkoholio, bet būtų įdėmiai apžiūrėjęs automobilį bei galimo susidūrimo vietą, surinkęs bei pašalinęs likusius įkalčius, ką padaryti tikrai turėjo galimybę. Jam įsitikinus, kad padarė žalą, neprivalėjo tuoj pat kviesti policiją ir jos laukti. KET 222 p unktas &nbsp;nustato, kad jeigu dėl eismo įvykio padaryta tik turtinė žala ir nukentėjusio asmens eismo įvykio vietoje nėra, su eismo įvykiu susijęs eismo dalyvis privalo nedelsdamas pranešti apie eismo įvykį nukentėjusiajam, o jeigu tai neįmanoma, – policijai. Taigi , &nbsp;jeigu jis &nbsp;būtų supratęs, kad padarė eismo įvykį, kuriuo padaryta žala, jis turėjo ne kviesti policiją, o informuoti nukentėjusįjį, nes jį žinojo ir tai padaryti jam tikrai nebuvo sunku. T o nepadarė tik dėl to, jog nesuprato padaręs eismo įvykį. 2.3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Esant normaliems tarpusavio santykiams iš sodo kaimyno galėjo tikėtis ne policijos iškvietimo, o informacijos apie padarytą žalą bei klausimo, kada ją atlygins. Akivaizdu, kad šiuo atveju buvo siekta kaip galima skaudžiau jam įgelti ir šis planas nukentėjusia i &nbsp;pusei pavyko. Policija informuota praėjus daugiau kaip 7 valandoms po įvykio, galbūt tikintis, kad aplinkybės gali pasikeisti ne jo naudai. Nurodžius, kad buvo įlenktas vartų stulpas ir nubrozdinti dažai, nukentėjusysis iš karto nustatė, kad jam padaryta 540 Eur turtinė žala. Ši suma ir toliau figūruoja, nors jokių dokumentų, iš ko ji susideda, iki šiol nėra pateikęs ir jis &nbsp;nežino, kokią sumą turi jam atlyginti. 2.4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsižvelgus į susiklosčiusią situaciją, matyti, kad jo &nbsp;atžvilgiu buvo pritaikytos netinkamos teis ės &nbsp;normos, kas ir sąlygoja nepagrįsto sprendimo, prieštaraujančio protingumo ir teisingumo kriterijams, priėmimą, dėl ko Institucijos nutarimas naikintinas. &nbsp; 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismo posėdžio metu administracinėn atsakomybėn patrauktas V. J. skundą palaikė, prašė jį tenkinti. Nurodė, kad nusižengė pirmą kartą. &nbsp;Įvykio dieną važiuodamas savo automobiliu iš sodo , važiuodamas atbulomis v ieną kartą dešine puse palietė kaimyno tvorą, tai pajuto, &nbsp;tarytum subarškėjo, &nbsp;tada ištiesino mašiną ir nuvažiavo. Tyčia kaimyno tvoros nenuvertė, tik ją lietė. Nepamatė, kad tvorą būtų apgadinęs . Nebuvo išlipęs iš automobilio pasižiūrėti, per langą matė, kad niekas neapgadinta. Jis t vorą tik lietė, kad būtų ją apgadinęs, nematė. &nbsp;Apgadinimai nebuvo dideli. &nbsp;Nesuprato, kad padarė eismo įvykį. Neneigia, kad įvykio dieną tvora buvo apgadinta jo automobiliu, jis tik nesuprato, jog &nbsp;padarė eismo įvykį, kurio metu buvo apgadintas &nbsp;turtas. Tik po to, kai atvažiavo policijos pareigūnai pamatė, jog apgadintas jo automobilis. Įvykio metu buvo blaivus. Po įvykio kepė šašlykus, vartojo alų, dėl to vėliau jam buvo nustatytas neblaivumas. Jeigu būtų supratęs, kad apgadino kaimyno turtą , būtų iš karto jam paskambinęs ir susitaręs . 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Administracinėn atsakomybėn patraukto V. J. atstovas prašė skundą tenkinti. Nurodė, kad administracinėn atsakomybėn patrauktas asmuo nepastebėjo apgadinęs nukentėjusiojo G. V. tvorą. Jeigu jis būtų tai pastebėjęs, būtų iš karto kaimynui pranešęs ir su juo susitaręs. Kada abi šalys tarpusavyje susitaria, policija nėra kviečiama. Mano, jog negalima traktuoti, kad V. J. tyčia pasišalino iš eismo įvykio vietos, kadangi jis nesuprato, jog padarė eismo įvykį. Esant tokioms aplinkybėms, priimtas sprendimas yra per griežtas, prieštarauja protingumo ir teisingumo kriterijams. 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nukentėjusysis G. V. teismo posėdžio metu paaiškino, kad birželio 20 d. parvažiavęs apie 17.05 val. pastebėjo apgadiną tvorą – buvo nulenktas stulpas, nulenkti vartelių strypai, vartai stovėjo kreivai. Kas tai padarė, nežinojo. Į darbą išvažiavo apie 8 val., tada tvora sugadinta nebuvo. Turtas yra apdraustas, todėl kreipėsi į policiją. &nbsp; Kieme b uvo nukritusi automobilio šukė, kurią surado policija. Kaimynas pranešė, kad V. J. tą pačią dieną įvažiavo į vandentiekio rezervuaro tinklą, kaimynas nematė, kad jis į vartus įvažiavo. Draudimas nustatė, kad jam padaryta 540 Eur turtinė žala, kurią draudimas atlygino. 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Panevėžio apskrities vyriausiojo policijos komisariato Administracinių nusižengimų bylų nagrinėjimo skyriaus &nbsp;vyresnioji tyrėja, atliekanti &nbsp; skyriaus viršinink o funkcijas, J. A. pateikė atsiliepimą, kuriuo praš o &nbsp; V. J. skundą atmesti. &nbsp; Atsiliepime nurodo: 6.1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; V. J. skunde nurodyta aplinkybė, jog jis iš eismo įvykio vietos išvažiavo nesupratęs, jog atsitrenkė į kaimyno tvorą (kaip nurodė – nesuprat o , ar tai subarškėjo bagažinėje buvę daiktai, ar jis palietė &nbsp;kaimyno sodo tvorą), jau aiškiai parodo, jog V. J. suprato, jog jis galėjo atsitrenkti į kaimyno tvorą, tačiau neišlipo apžiūrėti tvoros ir iš įvykio vietos išvažiavo. Vertinant vartams ir automobiliui padarytus apgadinimus, matyti, jog smūgis buvo pakankamai stiprus, o automobilis, važiuodamas atbuline eiga, sustojo ne dėl to, jog vairuotojas būtų jį stabdęs, bet būtent dėl to, jog automobilis atsitrenkė į pakankamai tvirtai įtvirtintą vartų stulpą ir jį palenkė. Iš byloje surinktų įrodymų bei nustatytų aplinkybių matyti, kad nors tyrimo metu ir nebuvo įrodyta, jog V. J. automobilį &nbsp;vairavo neblaivus, tačiau jis vairavo labai neatsakingai, kadangi iš savo sodo teritorijos išvažiuodamas atbuline eiga ir sukdamas automobilio galą į kairę, dešiniu galiniu kampu atsitrenkė į kaimyno vartus ir juos apgadino, po to pavažiavo į priekį ir, norėdamas ištiesinti automobilį, vėl pavažiavo atgal, atsirėmė į už kelių metrų esantį sodų bendrijos vandens rezervuaro tvoros sietą ir išvažiavo. Nustatytas įvykio aplinkybes V. J. patvirtino savo 2024-06-26 pateiktame paaiškinime. 6.2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nesutinka su V. J. teiginiu, jog jam įsitikinus, kad padarė žalą, jis neprivalėjo tuoj pat kviesti policijos ir laukti jos, kai pats skunde komentuoja KET 222 p., kuriame aiškiai nurodyta, kad jeigu dėl eismo įvykio padaryta tik turtinė žala ir nukentėjusio asmens eismo įvykio vietoje nėra, su eismo įvykiu susijęs eismo dalyvis privalo nedelsdamas pranešti apie eismo įvykį nukentėjusiajam, o jeigu tai neįmanoma, – policijai“. Mano, kad V. J. neteisingai vertina aplinkybes dėl nukentėjusiojo G. V. iškviestos policijos, praėjus daugiau kaip 7 valandoms po įvykio ir jam nesuprantamos nustatytos 540 Eur turtinės žalos. G. V. savo paaiškinime nurodo, jog jis 2024-06-20, apie 17 val. grįžo į namus ir pastebėjo, jog buvo apgadinti įvažiavimo vartai, o iš policijos pareigūnės G. M. tarnybinio pranešimo matyti, kad 20241-06-20, 17.22 val. buvo gautas pranešimas, kad kažkas įvažiavo į pranešėjo vartus. Taigi akivaizdu, jog G. V. apie įvykį policijai pranešė iš karto, kai pastebėjo apgadintus vartus. Padarytą turtinį nuostolį, kuris yra būtinas kvalifikuojant numatyto administracinio nusižengimo ANK 426 straipsnio 1 ar 2 dalį, patvirtina 2024-07-08 AB „Lietuvos draudimas“ pranešimas Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp; apie 540 Eur turtinės žalos atlyginimą G. V. . 7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Skundas netenkintinas. 8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas, nagrinėdamas bylą dėl skundo dėl ne teismo tvarka priimto nutarimo administracinio nusižengimo byloje, patikrina institucijos priimto nutarimo teisėtumą ir pagrįstumą (ANK 641 straipsnis). 9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; V. J. skunde ginčija savo kaltę dėl ANK 423 straipsnio 3 dalyje ir 426 straipsnio 1 dalyje numatytų administracinių nusižengimų padarymo nurodydamas, kad jo veiksmuose nebuvo tyčios, jis nesuprato, kad sukėlė eismo įvykį, t. y. kad vairuodamas savo transporto priemonę jis apgadino svetimą nukentėjusiajam G. V. priklausantį turtą. Teismas, ištyręs bei įvertinęs bylos įrodymų visumą, tokią V. J. versiją atmeta bei vertina ją kaip siekį išvengti atsakomybės. 10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; ANK 4 2 3 &nbsp; straipsnio 3 &nbsp;dal yje numatyta, kad neblaivių (ne mažiau negu 0,41 promilės, bet ne daugiau negu 1,5 promilės) arba apsvaigusių nuo narkotinių, psichotropinių ar kitų psichiką veikiančių medžiagų asmenų, arba alkoholį (nustatytas ne mažiau negu 0,41 promilės, bet ne daugiau negu 1,5 promilės neblaivumas), narkotines, psichotropines ar kitas psichiką veikiančias medžiagas vartojusių po eismo įvykio iki jo aplinkybių nustatymo asmenų padarytas Kelių eismo taisyklių pažeidimas, kuris sukėlė kitų asmenų nežymų sveikatos sutrikdymą ar lėmė kitiems asmenims priklausančių transporto priemonių, krovinių, kelių, kelio ir kitų įrenginių arba kito turto sugadinimą (apgadinimą), &nbsp; užtraukia baudą vairuotojams nuo vieno tūkstančio dviejų šimtų iki vieno tūkstančio penkių šimtų eurų. &nbsp; 11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; ANK 426 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad &nbsp; pasitraukimas iš eismo įvykio, su kuriuo vairuotojas yra susijęs, vietos pažeidžiant Kelių eismo taisykles, kai padaryta žala neviršija penkiolikos bazinių bausmių ir nuobaudų dydžių, užtraukia baudą vairuotojams nuo šešių šimtų iki vieno tūkstančio vieno šimto eurų. &nbsp; 12. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; KET XXIX skyrius reglamentuoja eismo dalyvių pareigas įvykus eismo įvykiui. &nbsp; KET 221 punktas nustato, kad su eismo įvykiu susiję eismo dalyviai iškart po eismo įvykio privalo nevartoti alkoholinių gėrimų, vaistų, narkotinių ar kitų svaigiųjų medžiagų, kol bus patikrintas neblaivumas (girtumas) ar apsvaigimas nuo narkotinių, psichotropinių ar kitų psichiką veikiančių medžiagų arba bus atsisakyta tai atlikti. &nbsp; KET 222 punktas nustato, kad jeigu dėl eismo įvykio padaryta tik turtinė žala ir nukentėjusio asmens eismo įvykio vietoje nėra, su eismo įvykiu susijęs eismo dalyvis privalo nedelsdamas pranešti apie eismo įvykį nukentėjusiajam, o jeigu tai neįmanoma, – policijai. 13. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Sprendžiant dėl administracinėn atsakomybėn traukiamo asmens veiksmų tyčios, pažymėtina, kad teismų praktikoje kaltės, jos formos, rūšies subjektyvių (vidinių psichinių) administracinio nusižengimo (teisės pažeidimo) požymių turinys atskleidžiamas ne vien tik paties pažeidėjo prisipažinimu padarius administracinį nusižengimą (teisės pažeidimą), išaiškinimu, kaip jis suvokė bei įvertino savo daromų veiksmų ar neveikimo pobūdį, padarinius, kokios paskatos nulėmė administracinio nusižengimo (teisės pažeidimo) padarymą ir kokių padarinių šiais veiksmais buvo siekiama, bet ir tiriant bei įvertinant ir išorinius (objektyvius) administracinio nusižengimo (teisės pažeidimo) požymius: atliktus veiksmus, jų pobūdį, intensyvumą, būdą, pastangas juos padarant, situaciją, kuriai esant tie veiksmai buvo padaryti, ir pan. Sprendžiant, ar buvo kaltininko tyčia, turi būti vertinamos ir tokios aplinkybės, kaip padarytos žalos mastas, kontakto pobūdis, susiduriant eismo įvykyje dalyvavusiems automobiliams ar kliudant kitus objektus, kaltininko elgesys po eismo įvykio, taip pat išsiaiškinamas pasišalinimo iš įvykio vietos motyvas, tikslas ir kt. Sprendžiant, ar asmens veika – pasitraukimas iš eismo įvykio vietos – pasireiškė tyčios forma, būtina įvertinti ir kitam kliudytam objektui padarytos žalos mastą, kontakto pobūdį, paties asmens elgesį po eismo įvykio, kitas reikšmingas įvykio aplinkybes (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo nutartys administracinių teisės pažeidimų bylose Nr. 2AT-3-2014 , 2AT-41-2014 , 2AT-54-2014 , 2AT-17-139/2015 ). 14. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Administracinėn atsakomybėn patrauktas V. J. neneigia administracinio nusižengimo protokole nurodytu metu, vietoje bei nurodytomis aplinkybėmis sukėlęs eismo įvykį, kurio metu buvo apgadinta s nukentėjusiojo G. V. turtas – tvora, vartai ir vartų stulpas, tą patvirtina administracinio nusižengimo bylo s &nbsp;įrodymai ( tarnybiniai pranešimai, eismo įvykio vietos schema, transporto priemonės apžiūros aprašas, fotonuotraukos, administracinio nusižengimo protokolas, iš dalies G. V. , V. J. paaiškinimai ir kt.). Tai, kad G. V. padaryta 540 Eur žala, kuri neviršija penkiolikos bazinių bausmių ir nuobaudų dydžio, patvirtina AB „Lietuvos draudimas“ pateikti duomenys , paskaičiuota ir G. V. išmokėta kompensacija už sugadintą turtą – tvorą, vartus ir vartų stulpą &nbsp;(39 b. l.). &nbsp;Taip pat V. J. neginčija, tą patvirtina ir bylos įrodymai, kad po eismo įvykio iki jo aplinkybių nustatymo V. J. vartojo alkoholį, policijos pareigūnai 18.05 val. alkoholio kiekio matuokliu jam nustatė 1,41 promilių girtumą ( tarnybiniai pranešimai, neblaivumo nustatymo aktas &nbsp;ir kt.). &nbsp; Tačiau kaip minėta, V. J. nurodo, jog jis nesuprato, kad sukėlė eismo įvykį, ne matė , jog išvažiuodamas iš sodo apgadino kaimyno G. V. tvorą. Toki ą V. J. versiją paneigia bylos įrodymų visuma. 15. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Visų pirma, teismas vertina &nbsp; V. J. elgesį iš karto po įvykio bei tai, kad jo pozicija viso proceso metu buvo nenuosekli. Iš bylos matyti, kad po eismo įvykio policijos pareigūnams nuvykus pas V. J. į namus, jis nurodė, jog šiandien (2024-06-20) savo sode , esančiame (duomenys neskelbtini) &nbsp; jis &nbsp;nebuvo, automobilio „Opel Omega“ nevairavo. &nbsp; Nuėjus prie automobilio „Opel Omega“ bei policijos pareigūnams parodžius &nbsp;šio automobilio &nbsp;apgadinimus, V. J. nurodė, kad jie padaryti senai, prieš daug metų (19-20 b. l.). Vėliau , jau surinkus jo kaltę pagrindžiančių įrodymų, &nbsp; jis poziciją pakeitė ir &nbsp; 2024 m. birželio 26 d. paaiškinime nurodė, jog 2024-06-20 buvo sode (duomenys neskelbtini) . Jautė, kad išvažiuojant iš sodo, važiuodamas atbulomis kliudė tvorą, priklausančią G. V. , buvo šioks toks garsas, bet manė, jog nieko nepadarė ir išvažiavo. Dėl eismo įvykio prisipažįsta ir labai gailisi, padarytą žalą atlygins (37 b. l.). Bylą nagrinėjant Institucijoje V. J. nurodė, kad važiuodamas atbulas išgirdo, kad bagažinėje subarškėjo stiklainiai, sustojo, pamatė, kad labai arti tvora. Nematė ir nejuto, kad apgadino tvorą, todėl išvažiavo namo (11 b. l.). T eismo posėdžio metu &nbsp; V. J. nurodė, kad išvažiuodamas iš sodo, važiuodamas atbulomis automobiliu dešine jo puse kliudė – palietė kaimyno tvorą, tai pajuto, tartum subarškėjo . &nbsp;Tačiau nurodė, kad nesuprato, jog padarė eismo įvykį, nematė, jog apgadino kaimyno tvorą. Pirmiau išdėstytos iš karto po įvykio fiksuotos aplinkybės, nenuoseklūs V. J. parodymai bei kitų byloje esančių įrodymų visuma teismui nekelia abejonės dėl to, jog V. J. suprato, kad sukėlė eismo įvykį bei tyčia iš jo pasišalino. 16. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pažymėtina, kad V. J. , &nbsp;suprat ęs , jog &nbsp; važiuodamas savo automobiliu kliudė kaimyno tvorą, privalėjo į tai tinkamai sureaguoti , &nbsp;pasilikti įvykio vietoje, išlipti iš automobilio, apžiūrėti kontakto vietą ir iš įvykio vietos išvykti tik tvirtai įsitikin us , kad &nbsp; nepadarė žalos . T ačiau V. J. to nepadaręs pasišalino iš eismo įvykio vietos. T eismui nekyla abejonių , &nbsp;kad &nbsp;atsižvelgiant į transporto priemonės, kurią vairavo V. J. bei nukentėjusiajam G. V. priklausančio turto – tvoros, vartų ir vartų stulpo apgadinimų pobūdį bei mastą, akivaizdu, jog &nbsp;vairuotojui sunku būtų &nbsp;nepastebėti ir &nbsp;nesuvokti, kad &nbsp;įvyko eismo įvykis: iš byloje esančių fotonuotraukų, tarnybinių pranešimų, eismo įvykio vietos schemos, transporto priemonės apžiūros aprašo matyti, kad įvykio metu buvo apgadinti – įlenkti vartai, palenktas nuo viso pagrindo vartų stulpas, ženkliai keliose vietose apgadinta automobilio „Opel Omega“ galinio bamperio dalis, sudužęs atšvaito stiklas, įskilęs ir nubrauktas galinis žibintas, ant automobilio likę vartų spalvos dažų įbrėžimai, nuskeltas automobilio galinis dešinės pusės žibintas, kuris, be kita ko, &nbsp; buvo rastas paliktas įvykio vietoje . Taigi, akivaizdu, kad šiuo atveju smūgis buvo pakankamai stiprus, todėl V. J. neabejotinai suprato, jog sukėlė eismo įvykį. Esant tokiai situacijai, V. J. privalėjo laikytis Kelių eismo taisyklių : 1) &nbsp;222 punkto reikalavimų – nedelsiant pranešti apie eismo įvykį nukentėjusiajam, o jeigu tai neįmanoma – policijai, tačiau to nepadarė ir iš eismo įvykio vietos pasišalino, be kita ko, kaip minėta &nbsp;pirmiau , po įvykio policijos pareigūnams melagingai nurodė, kad įvykio vietoje j o &nbsp;nebuvo, savo automobiliu įvykio &nbsp;dieną nevažiavo &nbsp;į sodą , jo automobilio apgadinimai padaryti jau senai &nbsp;ir kt. , kas tik sustiprina teismo išvadą, dėl V. J. kaltės ; 2) &nbsp; KET 221 punkto reikala vimų &nbsp;– būdamas eismo įvykio dalyviu &nbsp;iškart po eismo įvykio prival ėjo &nbsp;nevartoti alkoholinių gėrimų, kol bus patikrintas neblaivumas (girtumas) arba bus atsisakyta tai atlikti , tačiau kaip nustatyta bylos duomenimis, po eismo įvykio 2024 m. birželio 20 d., 18.05 val. V. J. alkoholio kiekio matuokliu nustatytas 1, 41 &nbsp;prom. girtumas. 17. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsižvelgus į išdėstytas aplinkybes teismas daro išvadą, kad skundžiamu Institucijos nutarimu V. J. pagrįstai pripažintas kaltu padaręs administracinius nusižengimus, numatytus ANK 423 straipsnio 3 dalyje bei 426 straipsnio 1 dalyje. Institucija priėmė pagrįstą bei teisingą procesinį sprendimą, kurį naikinti skunde nurodytais motyvais nėra pagrindo. Todėl Panevėžio apskrities vyriausiojo policijos komisariato Administracinių nusižengimų bylų nagrinėjimo skyriaus vyresniojo tyrėjo R. B. 2024 m. rugpjūčio 13 d. nutarimas paliekamas nepakeistas ir skundas netenkintinas. &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Teismas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso &nbsp; 642 straipsnio 1 dalies &nbsp;1 punktu, 644 straipsniu, 646 straipsniu, &#xa0; n u t a r i a : &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Panevėžio apskrities vyriausiojo policijos komisariato Administracinių nusižengimų bylų nagrinėjimo skyriaus vyresniojo tyrėjo R. B. 2024 m. rugpjūčio 13 d. nutarimą palikti nepakeistą ir V. J. skundo netenkinti. Nutartis per dvidešimt kalendorinių dienų nuo nutarties kopijos (nuorašo) išsiuntimo ar išdavimo dienos &nbsp; gali &nbsp;būti skundžiama Panevėžio apygardos teismui, skundą paduodant Panevėžio apylinkės teismo Biržų rūmuose . &#xa0; &#xa0; Teisėja Iveta Bartkevičienė &#xa0; &#xa0; //