var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-04-23][nuasmenintas sprendimas byloje][eI2-4288-473-2024].docx Bylos nr.: eI2-4288-473/2024 Bylos rūšis: administracinė byla Teismas: Regionų administracinis teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Lietuvos valstybė, atstovaujama Vilniaus apskrities vyriausiojo policijos komisariato 191688326 atsakovas Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija 188604955 trečiasis suinteresuotas asmuo Policijos departamentas prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos 188785847 trečiasis suinteresuotas asmuo Kategorijos: Turtinė žala Teismo sprendimas Teismo sprendimo formos ir turinio reikalavimai Civilinės atsakomybės sąlygos Žala Civilinė atsakomybė už žalą, atsiradusią dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų Civilinė atsakomybė už žalą, atsiradusią dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų Teismo procesiniai dokumentai ﻿ &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Administracinė byla Nr. eI2-4288-473/2024 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Teisminio proceso Nr. 2-68-3-14873-2023-9 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Procesinio sprendimo kategorijos: 20.2.3.1; &nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;55.1 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; (S) &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &#xa0; REGIONŲ ADMINISTRACINIS TEISMAS &#xa0; SPRENDIMAS LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 2024 m. vasario 8 d. Vilnius &#xa0; Regionų administracinio teismo teisėja Violeta Balčytienė, sekretoriaujant Anetai Seržantovič, dalyvaujant pareišėkjui D. J. , jo įgaliotai atstovei advokatei Inetai Kačenauskienei, atsakov ės, atstovaujamo s &nbsp; Vilniaus apskrities vyriausiojo policijos komisariato, ir trečiojo suinteresuoto asmens Policijos departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos atstovei Mildai Sokolovskienei , viešame teismo posėdyje žodinio proceso tvarka išnagrinėjo administracinę bylą pagal pareiškėjo D. J. skundą atsakovei Lietuvos valstybei, atstovaujamai Vilniaus apskrities vyriausiojo policijos komisariato, dėl turtinės ir neturtinės žalos atlyginimo, tre tieji &nbsp;suinteresuot i &nbsp;asm enys &nbsp;Policijos departamentas prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos , Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija . &#xa0; Teismas &#xa0; n u s t a t ė : &#xa0; Pareiškėjas D. J. (toliau – pareiškėjas) kreipėsi į teismą su skundu, prašydamas : 1) &nbsp;priteisti iš atsakovės Lietuvos valstybės, atstovaujamos Vilniaus apskrities vyriausiojo policijos komisariato, ( toliau – atsakovė s atstovas , Vilniaus apskrities VPK ) pareiškėjo naudai 1 048 Eur turtinės žalos ir 3 000 Eur neturtinės žalos atlyginimo , 2) priteisti pareiškėjui iš atsakovės atstovo patirtas bylinėjimosi išlaidas . Skunde p areiškėjas nurodo, kad &nbsp; su ilgamete kolege ir drauge M. L. susiplanavo atostogas &nbsp;Dubrovniko mieste, Kroatijoje, 2022 &nbsp;m. liepos 3 - 7 dienomis. M. L. per internetinį portalą www.booking.com užsakė, kaip nurodyta www.booking.com atsiųstame užsakymo patvirtinime, „ištaigingą studiją“ Dubrovniko mieste . &nbsp; Pareiškėjas ir M. L. apgyvendinimo išlaidas, kurios sudarė 1 318,18 Eur pasidalijo lygiomis dalimis per pusę po 659,09 Eur. Portalas www.booking.com suteikė 114,62 Eur nuolaidą nuo užsakyme nurodytos sumos - 1 432,80 Eur. M. L. užsakė lėktuvo bilietus ir 2022 m. birželio 22 &nbsp;d. &nbsp;bankiniu pavedimu sumokėjo 779,80 Eur už du keleivius į abi puses (Vilnius-Dubrovnikas-Vilnius). Bilietas į abi puses, kuriuo pareiškėjas nepasinaudojo dėl atsakovės atstovo kaltės, jam kainavo 389,90 Eur. &nbsp; Pareiškėjas pusę visų kelionės išlaidų M. L. atlygino: 2022 &nbsp;.m birželio 27 &nbsp;d. &nbsp;iš savo asmeninės banko sąskaitos banke Luminor bank AS Nr. (duomenys neskelbtini) pervedė &nbsp; į M. L. banko sąskaitą banke AB Swedbank Nr. (duomenys neskelbtini) 1 048,00 Eur (659,09+389,90). P areiškėjas 2023 m. liepos 3 d. atvyko į Vilniaus oro uostą, turėdamas elektroninį lėktuvo bilietą, numeris 6572415895651, „Air Baltic“ avialinijomis užsakyto skrydžio į Dubrovniką įlaipinimo į lėktuvą pradžia 14:35, skrydis buvo numatytas 15:05. &nbsp; P areiškėjas į lėktuvą neįsilaipino ir Dubrovniko miesto nepasiekė. Vilniaus oro uoste 2023 m. liepos 3 d. apie 14 val. pareiškėją sustabdė Valstybinės sienos apsaugos tarnybos prie Lietuvos Respublikos Vidaus reikalų ministerijos Vilniaus pasienio rinktinės Vilniaus oro uosto pasienio užkardos pareigūnai ir surašė „Daiktų dokumentų paėmimo protokolą 2022 m. liepos 3 d . 15.08 val.“ (toliau tekste – P rotokolas). &nbsp; Protokole nurodyta, kad specialistė S. A. , vadovaudamasi Lietuvos Respublikos a dministracinių nusižengimų kodekso 599 straipsniu ir dalyvaujant J. B. ir T. D. , paėmė iš pareiškėjo asmens tapatybės kortelę Nr. (duomenys neskelbtini) . Paimti daiktai bus saugomi Vilniaus oro uosto užkardoje ir perduoti nustatyta tvarka. &nbsp; Kadangi pareiškėjas buvo sulaikytas protokolo surašymui ir dokumentų paėmimui tą dieną, kai turėjo prasidėti atostogos ir buvo rezervuoti apartamentai Dubrovniko mieste , &nbsp;Kroatijoje, jis nebegalėjo atšaukti užsakymo ir &nbsp;( ar ) &nbsp;atgauti sumokėtų piniginių lėšų už skrydžio lėktuvu bilietus. &nbsp; &nbsp; Kitą dieną 2022 m. liepos 4 d. pareiškėjas nuvyko į Vilniaus apskrities VPK Vilniaus miesto policijos komisariatą (toliau – Vilniaus miesto PK ) aiškintis aplinkybių. Vilniaus miesto PK &nbsp;pareiškėjui buvo nurodyta parašyti pareikšimą ir detaliai išdėstyti aplinkybes, susijusiais su jo asmens dokumentais. Pareiškėjas pateikė pareiškimą, kuriame nurodė, jog 2018 m . &nbsp;rugpjūčio 8 d . &nbsp;jis pranešė apie pavogtą asmens dokumentą (asmens tapatybės kortelę Nr. (duomenys neskelbtini) ). Policija įvykį užfiksavo, pareiškėj ui buvo išduota nauja asmens tapatybės kortelė (Nr. (duomenys neskelbtini) ). Pareiškime pareiškėjas taip pat nurodė, kad 2022 m . &nbsp;liepos 3 d . &nbsp;Vilniaus oro uoste iš jo buvo paimta asmens tapatybės kortelė, nes oro uosto pasienio užkardos apsaugos pareigūnai jam paaiškino, kad pareiškėjo asmens tapatybės kortelė yra negaliojanti, paskelbta tarptautinė paieška. Pareiškime nurodyta, jog oro uosto apsaugos pareigūnai negalėjo nurodyti tikslios priežasties, kodėl asmens tapatybės kortelė yra negaliojanti bei nenurodė, kur pareiškėjas ją gali atsiimti. Pažymėtina, kad pareiškėjui niekaip negalėjo kilti įtarimų, tokių kaip „tarptautinė paieška“ ir pan., kad jis turėtų nesklandumų su jam 2018 m . &nbsp;išduota asmens tapatybės kortele, kadangi pareiškėjas savo asmens tapatybės kortelę Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp;naudojo be trikdžių nuo pat jos išdavimo 2018 m . , kortelė galioja iki 2028 m . &nbsp;rugpjūčio 6 d. Be to , &nbsp;pareiškėjui pateikus asmens tapatybės kortelę Nr. (duomenys neskelbtini) , 2022 m . &nbsp;balandžio 21 d . &nbsp;valstybės įmonė „Regitra“ išdavė naują Lietuvos Respublikos vairuotojo pažymėjimą. Policijos departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos Imuniteto valdybos (toliau – PD Imuniteto valdyba) 2022 m . &nbsp;liepos 22 d . &nbsp;rašt e &nbsp;Nr. 5-S-14459 (toliau – R aštas), &nbsp;kurį gavo &nbsp;pareiškėjas , nurodyta, jog atlikus informacijos patikrinimą, buvo nustatyta, kad 2018 m . &nbsp;rugpjūčio 9 d . &nbsp;Vilniaus apskrities VPK &nbsp;pareigūnė A. &nbsp; B. paskelbė pareiškėjo asmens tapatybės kortelės Nr. (duomenys neskelbtini) , tačiau ne asmens tapatybės kortelės Nr. (duomenys neskelbtini) , &nbsp;paiešką. Tai reiškia, jog pareigūnė A. &nbsp; B. paskelbė pareiškėjui naujai išduotos asmens tapatybės kortelės, o ne prarastos, apie kurią pareiškėjas buvo pranešęs policijai, kortelės paiešką. Rašte nurodyta, jog pareigūnė A. &nbsp; B. nebedirba vidaus tarnyboje bei nuo padaryto pažeidimo praėjo daugi a u nei 3 metai, todėl vadovaujantis Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2019 m. vasario 12 d. įsakymu Nr. IV-142 patvirtinto Tarnybinių patikrinimų atlikimo, tarnybinių nuobaudų vidaus tarnybos pareigūnams skyrimo ir panaikinimo tvarkos aprašo 9.6 p. nuostatomis, priimtas sprendimas tarnybinių nuobaudų skyrimo procedūros nepradėti. Taigi pareiškėjas reikalavimą atsakovei atlyginti žalą grindžia L ietuvos R espublikos civilinio kodekso (toliau – &nbsp;CK ) &nbsp;6.271 straipsnio nuostatomis (Atsakomybė už žalą, atsiradusią dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų). PD Imuniteto valdyba R ašte pažymėjo, kad pareiškėjas &nbsp;dėl jam padarytos žalos atlyginimo turi teisę kreiptis į teismą. Taigi ne teismo keliu nuostolių atlyginimo klausimą spręsti atsisakė , o to pasekoje pareiškėjas pati ria bylinė jimosi išlaidas, kurias prašys t eismo priteisti iš atsakovės. Taigi ginčas su atsakove dėl to, kad pareiškėjas dėl Vilniaus apskrities VPK &nbsp;pareigūnės neteisėtų veiksmų patyrė turtinę ir neturtinę žalą neturėtų kilti. N egali būti ginčo ir dėl to, kad ne pareiškėjo kompetencijoje yra žinoti ir nustatyti, per kiek laiko pareigūnai galėjo išspręsti konfliktinę situaciją oro uoste, ar nebuvo kitų sprendimo būdų, išskyrus dokumento paėmimą , &nbsp;ir to pasekoje sužlugdytos pareiškėjo atostogas. P areiškėjas dėl atsakovės kaltės prarado daugiau nei tūkstantį eurų (sumokėjo už kelionę, į kurią neišvyko) ir patyrė, jo įvertinimu, 3 000 Eur neturtinę žalą. &nbsp; Pareiškėjas patyrė didelę gėdą ir pažeminimą viešoje vietoje – Vilniaus oro uoste, kai buvo sustabdytas, turėjo pasitraukti iš laukiančiųjų įlaipinimo į lėktuvą eilės ir sekti paskui pareigūnus, aiškintis aplinkybes, kurių net nebuvo prasmės ir galimybių &nbsp;racionaliai motyvuoti, laukti P rotokolo surašymo. Žmonių žvilgsniai nukrypo į „tarptautinį nusikaltėlį“ – pareiškėją ir šis viešas pažeminimas privertė ji jaustis kaltu be jokio teisėto pagrindo. Pareiškėjas net buvo trumpam įtikėjęs, kad yra kaltas „visom nuodėmėm“, kadangi sunku patikėti tokiu atsak ovės aplaidumu. Pareiškėjas dieną praleido aiškindamasis Vilniaus oro uoste, o įvertinti sugadintą nuotaiką, nusivylimą, tą didžiulę išsvajotų atostogų netektį, prarastą poilsį dešimties balų skalėje, kur 10 yra didžiausias balas, galima tik 10. M. L. išskrido viena, o taip nebuvo planuota. Pareiškėjas su kūrybinių projektų bendraautore ir įkvepiančia asmenybe – savo ilgamete drauge M. L. planavo Dubrovniko miesto senamiestyje pasisemti kūrybinių minčių, parsivežti į Lietuvą idėjų ateities projektams, užmegzti ryšius su vietos menininkais. Kadangi dėl atsakovės neatidumo, kuris pasireiškė pareiškėjo galimybių praradimu, netektos galimybės ir neįgyvendinti planai pagrįstai vertintini pareiškėjo &nbsp;naudai neturtinės žalos vertinimo ir įrodymų kontekste. Vietoj planuotų atostogų Adrijos jūros pakrantėje pareiškėjas 2023 m. liepos 4 d. aiškinosi Vilniaus miesto PK &nbsp;aplinkybes, rašė pareiškimą. To pasekoje buvo apkrautas pertekline informacija apie pareigūnės A. B. aplaidų darbą, netinkamus tarnybinių pareigų atlikimo požymius. &nbsp; Pareiškėjui padarytos neturinės žalos niekaip nesumažina ir nepalengvina žinojimas, kad pareigūnė nebedirba vidaus tarnyboje ir kad „nuo galimai padaryto pažeidimo praėjo daugiau nei tr eji &nbsp;metai“. Pareiškėjas, ruošdamasis atostogoms Kroatijoje, objektyviai negalėjo žinoti ir daryti įtak ą &nbsp;faktin ėms &nbsp;aplinkyb ėms , nurodyt oms &nbsp; PD Imuniteto valdybos R ašte. Atsižvelg damas &nbsp;į išdėstytus argumentus, pareiškėjas vertina, jog reikalavimas atsakovei atlyginti 3 000 Eur jam padarytą neturtinę žalą yra nedidelis, lyginant su tuo, kad iš žmog a us buvo atimta teisė į poilsį ir numatytas 4 dienų atostogas jis praleido spręsdamas problemas, nepriklausančios nuo jo valios, kurias jam dirbtinai sukėlė atsakovės atstovo aplaidumas ir netinkamas tarnybinių pareigų vykdymas. &#xa0; Atsakovė s atstovo, kuriam pagal įgaliojimą atstovauja PD, atsiliepime nurodo, kad neginčys Vilniaus apskrities VPK &nbsp;pareigūno veiksmų neteisėtumo (neatidumo, nerūpestingumo) , &nbsp;dėl šios civilinės atsakomybės sąlygos ginčo tarp šalių nebus. B uvo padaryta žmogiška klaida, kurios pasekoje pareiškėjas patyrė tam tikrų nepatogumų ir nuostolių. Neginčydamas Vilniaus apskrities VPK pareigūnės veiksmų neteisėtumo, atsakovės atstovas ginčija pareiškėjo skunde nurodytą turtinės ir neturtinės žalos dydį. &nbsp; Atsakovės atstovo nuomone, pateikdamas išlaidas pagrindžiančius mokėjimo dokumentus, pareiškėjas turėtų pagrįsti ir aplinkybę, kad į nurodytą kelionę jis taip ir neišvyko (kitu reisu, pakeitus lėktuvo bilietus pvz.) ir tikrai (bent dalinai) buvo nepasinaudota užsakytais apartamentais, t. y. pareiškėjas pagrindė atliktų mokėjimų už lėktuvo bilietus ir apgyvendinimo paslaugas realumą ir dydį, tačiau turėtų būti įrodymais pagrįstas ir realus nepasinaudojimas apmokėtomis paslaugomis. Byloje n e pateikti duomenys ar įrodymai, kad pareiškė jas neišvyko atostogauti vėliau &nbsp;kitu lėktuvo reisu ir kad tikrai jis (ar kitas asmuo vietoje pareiškėjo) visiškai nepasinaudojo užsakyta apgyvendinimo paslauga. Neturtinę žalą pareiškėjas grindžia patirta didele gėda ir pažeminimu viešoje vietoje – Vilniaus oro uoste, kai buvo sustabdytas, turėjo pasitraukti iš laukiančiųjų įlaipinimo į lėktuvą eilės ir sekti paskui pareigūnus, aiškintis aplinkybes, kurių net nebuvo prasmės ir galimybių racionaliai motyvuoti, laukti protokolo surašymo; sugadinta nuotaika, nusivylimu, sugadintomis atostogomis. Byloje pareiškėjas nepateikė duomenų ar įrodymų, kad su juo oro uosto patalpose pareigūnai būtų kaip nors netinkamai, nepagarbiai ar neetiškai elgęsi, nėra pateikta ir duomenų ar įrodymų apie pareiškėjo nurodytą didelę gėdą ir pažeminimą. Bendravimas su valstybės pareigūnais, atsakant į &nbsp; jiems kilusius klausimus, susijusius su pareiškėjo asmens dokumentais, negali būti vertinamas kaip pareiškėjo skunde nurodomi neigiami išgyvenimai, sukėlę jo skunde nurodytą neturtinę žalą. Atitinkamai ir aplinkybė, kad pareiškėjo trumpos atostogos buvo seniai suplanuotos ir ilgai lauktos, nesuponuoja išvados, kad neturtinė žala dėl jų neįvykimo dėl Vilniaus apskrities VPK pareigūnės klaidos, yra būtent tokio dydžio, kaip skunde nurodo pareiškėjas. &nbsp; Atsakovės atstovo nuomone, skunde pareiškėjo prašoma 3000 Eur dydžio kompensacija už patirtą neturtinę žalą yra nereali ir neproporcinga nagrinėjamai situacijai, teismui ją priteisus, būtų paneigta neturtinės žalos atlyginimo esmė, pagal teismų praktiką panašiose bylose paprastai neturtinei žalai atlyginti priteisiamos kur kas mažesnės sumos. A tsakovės atstovas pripažįsta ir neginčija, kad Vilniaus apskrities VPK pareigūnė , &nbsp;vykdydama tarnybines pareigas , suklydo &nbsp;ir ši klaida galėjo sukelti pareiškėjui turtinę ir tam tikrą neturtinę žalą. Tačiau atsakovės atstovo nuomone, prieš tenkinant pareiškėjo reikalavimus, privalu įsitikinti, kad turtinė žala yra būtent tokia, kokia nurodyta pareiškėjo skunde, t. y. kad užsakytomis apgyvendinimo paslaugomis pareiškėjas (ar kitas asmuo) visiškai nepasinaudojo. Taip pat, atsakovės atstovo nuomone, pareiškėjo skunde nurodyta neturtinė žala yra nepagrįsta įrodymais ir jos dydis neatitinka esamos teismų praktikos panašaus pobūdžio bylose. Pareiškėjas 2022 m. liepos 4 d. kreipėsi į policijos įstaigą dėl jo asmens tapatybės kortelės sulaikymo Vilniaus oro uoste fakto, patirtus nuostolius (žalą) vertino 1048 Eur (turtinę) ir 8000 Eur (neturtinę), policijos įstaigai jokių nurodytos patirtos žalos įrodymų nepateikė, todėl žalos atlyginimo klausimas nebuvo svarstomas, t. y. nepagrįstas pareiškėjo teiginys, kad policijos įstaiga ne teismo keliu nuostolių klausimą spręsti atsisakė. Valstybės biudžetinė įstaiga negali priimti sprendimo atlyginti žalą, kai nepateikti jokie jos egzistavimą ir dydį pagrindžiantys įrodymai. Pareiškėjui siųstame PD Imuniteto valdybos Rašte &nbsp;buvo nurodyta jo apskundimo ir &nbsp; galima asmens teisėtų interesų gynimo tvarka, kaip ir įpareigoja Viešojo administravimo įstatymas, atsisakymas atlyginti įrodymais pagrįstus nuostolius Rašt e pareiškėjui nebuvo išreikštas. &#xa0; Trečiasis suinteresuotas asmuo Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija atsiliepime nurodo, kad p areiškėjas reikalavimus dėl turtinės ir neturtinės žalos atlyginimo kildina iš Vilniaus apskrities VPK &nbsp;pareigūnės neteisėtų veiksmų, dėl kurių teisėtumo ir pagrįstumo Lietuvos Respublikos t eisingumo ministerija neturi įgaliojimų pasisakyti. &nbsp;Pažymi, kad Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. rugsėjo 29 d. nutarime Nr. 1054 „Dėl valstybės ir Vyriausybės atstovavimo teismuose valstybei bylose dėl žalos atlyginimo“ nustatyta, kad Lietuvos Respublikos teismų nagrinėjamose civilinėse ir administracinėse bylose, kai pagal pareikštus ieškinius (skundus, prašymus) atsakovu (trečiuoju asmeniu, trečiuoju suinteresuotu asmeniu) įtraukta valstybė ir Lietuvos Respublikos Vyriausybė, valstybei atstovauja ministerijos pagal Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2010 m. kovo 24 d. nutarimu Nr. 330 „Dėl ministrams pavedamų valdymo sričių“ ministrams pavestas valdymo sritis. Minėto nutarimo 3.22 papunktyje nustatyta, kad Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija atstovauja bylose dėl žalos, atsiradusios dėl teisėjo ar teismo neteisėtų veiksmų, atlyginimo, kai pagal įstatymus žalą privalo atlyginti valstybė. &nbsp; Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija, susipažinusi su skundu ir kita administracinės bylos medžiaga, mano, kad šioje proceso stadijoje ginčo šalims yra galimybė bylą užbaigti taikiu susitarimu. &nbsp; Ginčo šalims nepavykus ginčo išspręsti taikiai, atsakovės atlygintinos žalos dydis nustatytinas teismo nuožiūra, įvertinus visus byloje pateiktus įrodymus ir paaiškinimus, o taip pat atsižvelgiant į suformuotą teismų praktiką. Teismo posėdžio metu pareišėjas paaiškino , kad naujai išduota asmens tapatybę patvirtinančia kortele naudojosi nuolat ir neturėjo problemų. Šiuo atveju prieš jam įlįpant į lėktuvą jis buvo sustabdytas ir įlipti į lėktuvą jam nebeleido. Nurodė, kad turtinę žalą sudaro išlaidos aviabilietui ir apgyvendinimo paslaugoms, kurios jam nebuvo grąžintos. Dėl lėšų grąžinimo nesikreipė į oro uostą, avia kompaniją ar apgyvendinimo paslaugų teikėją. Pažymėjo, kad tais metais neatostogavo, nes daug dirbo. Tą dieną, kai jam nebuvo leista išskristi, jį pareigūnai nusivedė protokolo surašymui. Po lėktuvo išskridimo jis apie 40 minučių laukė, kol bus surašytas protokolas. Asmens tapatybę patvirtinančio dokumneto jam negrąžino, liepė vykti į policiją aiškintis. Tą dieną jis grįžo namo, nes jau buvo pasibaigusi darbo diena. Kitą dieną iš pat ryto nuvyko į policiją, ilgai aiškinosi, kol buvo sureaguota į jo problemą. Galiausiai pats nusprendė rašyti pareiškimą. Tada policijos pareigūnas skambino, tačiau nieko neišsiaiškino ir pasiūlė jam vykti namo, pasakęs, kad bus pranešta, kai bus kažkas žinoma apie asmens tapatybės kortel ę . Jis išvažiavo namo, o darbo dienos pabaigoje jam paskambino iš policiijos ir pranešė, kad jis gali vykti į oro uostą atsiimti savo asmens tapatybės kortelę. Jis iš karto nuvyko į oro uosta ir jam buvo grąžinta asmens tapatybės kortelė. Nurodė, kad neturtinę žala patyrė dėl to, kad prarado suplanuotas atostogas, ką patyrė įrodinėdamas, kad yra nekaltas, kad nieko nepadarė, susirašinėdamas, aiškindamasis, bylinėdamasis. &nbsp;Prašė patenkinti skundą. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Teismo posėdžio metu pareiškėjo įgaliota atstovė paaiškino , kad byloje nėra ginčo dėl to, kad pareiškėjas neišskrido, prarado aviabilietą ir apgyvendinimo paslaugas, nes buvo padaryta žmogiška klaida. Pažymėjo, kad už kl a idas yra mokama. Šiuo atve ju pareiškėjas dėl žmogiškos kl a i dos be teisėto pagrindo išgyveno neigiamas emocijas, tačiau jis turi visus suprasti pareigūnus, jam siūloma paistenkinti turtinės žalos atlyginimu ir elgtis taip, lyg nieko nebūtų įvykę. Pažymėjo, kad išgyvenimai pareiškėjui buvo skaudūs, žalos dydis turi būti individualizuotas, todėl prašė skundą tenkinti visa apimtimi. Teismo posėdžio metu atsakovės atstovo įgaliota atstovė paaiškino, kad &nbsp; dėl pareigūnės žmogiškos klaidos pareiškėjas patyrė turtinę žalą (už aviabilietus ir apgyvendinimą). Mano, kad neturtinės žalos dydis yra nepagrįstai didelis. Nėra duomenų dėl to, kad pareigūnai su pareiškėju būtų elgęsi netinkamai, nepagarbiai. Svarbu išsiaiškinti, kokią neturtinę žalą patyrė pareiškėjas. Tai, kad pareiškėjas dirba kultūros srityje, nedaro jo patirtos neturtinės žalos didesnės nei bet kurio kito žmogaus. Žala turi būti nustatyta objektyviais įrodymais, pagrįsta. Žalos atlyginimas turi būti teisingas, proporcingas. Pažymėjo, kad įvykis buvo operatyviai išspręstas, tačiau lėktuvas jau buvo išskridęs. Mano, kad pareigūnės netinkamų veiksmų konstatvimas yra satisfakcija, o dėl neturtinės žalos dydžio prašė spręsti teismo nuožiūra, atsižvelgiant į teismų praktiką. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Teismas &#xa0; k o n s t a t u o j a : &#xa0; Ginčas byloje kilo dėl turtinės ir neturtinės &nbsp;žalos, atsiradusios dėl Vilniaus apskrities VPK pareigūnės neteisėtų veiksmų , priteisimo. Byloje yra šie rašytiniai įrodymai: 202 2 &nbsp;m. liepos 3 &nbsp;d. Protokol as, kuriame &nbsp;nurodyta, kad specialistė S. A. , vado vaudamasi Lietuvos Respublikos a dministracinių nusižengimų kodekso 599 straipsniu ir dalyvaujant J. B. ir T. D. , paėmė iš pareiškėjo asmens tapatybės kortelę Nr. (duomenys neskelbtini) . Paimti daiktai bus saugomi Vilniaus oro uosto užkardoje ir perduoti nustatyta tvarka. &nbsp;&nbsp; 202 2 &nbsp;m. &nbsp; liepos 4 &nbsp;d. p areiškėj o &nbsp;pareiškim as , kuriame nurodė, jog 2018 m. rugpjūčio 8 d. jis pranešė apie pavogtą asmens dokumentą (asmens tapatybės kortelę Nr. (duomenys neskelbtini) ). Policija įvykį užfiksavo, pareiškėjui buvo išduota nauja asmens tapatybės kortelė (Nr. (duomenys neskelbtini) ). 2022 m. liepos 3 d. atvykęs į Vilniaus oro uost ą skrydžiui į dubrovniką buvo sulaikytas, &nbsp;iš jo buvo paimta asmens tapatybės kortelė, nes asmens tapatybės kortelė yra negaliojanti, paskelbta tarptautinė paieška. Pareiškime nurodyta, jog pareiškėjui nebuvo leista patekti į lėktuvą ir išskristi. O ro uosto apsaugos pareigūnai negalėjo nurodyti tikslios priežasties, kodėl asmens tapatybės kortelė yra negaliojanti. Pažymėta, kad pareiškėjui niekaip negalėjo kilti įtarimų, tokių kaip „tarptautinė paieška“ ir pan., kad jis turėtų nesklandumų su jam 2018 m. išduota asmens tapatybės kortele, kadangi pareiškėjas savo asmens tapatybės kortelę Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp;naudojo be trikdžių nuo pat jos išdavimo 2018 m. Nurodyta, kad dėl pareigūnų veiksmų patyrė 1 048 Eur turtinę žalą ir 8 000 Eur neturtinę žalą, kurią reikalauja išmokėti. 2022 m. liepos 22 d. PD Imuniteto valdybos Raštas, kuriame nurodyta, kad atlikus informacijos patikrinimą, nustatyta, kad 2018 m. rugpjūčio 9 d. Vilniaus apskrities VPK pareigūnė A. B. paskelbė pareiškėjo asmens tapatybės kortelės Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp;paiešką , nors buvo prarasta a smens tapatybės kortelė Nr. (duomenys neskelbtini) . A. B. &nbsp;Nuo 2020 m. rugsėjo 9 d. atleista iš &nbsp;vidaus tarnybo s, nors buvusios pareigūnės A. B. veiksmuose įžvelgtini netinkami tarnybinių pareigų atlikimo požymiai, tačiau atsižvelgiant į tai, jog pastaroji nebedirba vidaus tarnyboje ir &nbsp;nuo padaryto pažeidimo praėjo daugi a u nei 3 metai, vadovaujantis Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2019 m. vasario 12 d. įsakymu Nr. IV-142 patvirtinto Tarnybinių patikrinimų atlikimo, tarnybinių nuobaudų vidaus tarnybos pareigūnams skyrimo ir panaikinimo tvarkos aprašo 9.6 p. nuostatomis, priimtas sprendimas tarnybinių nuobaudų skyrimo procedūros nepradėti. Informacija apie pareiškime nurodytas aplinkybes pateikta susipažinti PD Teisės skyriui. Informuojama, jog Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 5 straipsnio 1 dalis numato, kad kiekvienas suinteresuotas asmuo turi teisę įstatymų nustatyta tvarka kreiptis į teismą, kad būtų apginta pažeista ar ginčijama jo teisė, todėl dėl padarytos turtinės žalos atlyginimo siūloma kreiptis į teismą teisės aktų nustatyta tvarka. AirBaltic skrydžio bilietas, kuriame nurodyta, kad D. J. 2022 m. liepos 3 d. 15:05 val. skrenda iš Vilniaus į Dubroviką, užsakymo Nr. JV3FXS, bilieto Nr. &nbsp; 6572415895651. &nbsp;&nbsp;&nbsp; Booking.com užsakymo patvirtinimas, kuriame nurodyta, kad D. J. ir M. L. už ištaigingą studiją 2022 m. liepos 3-7 d. &nbsp;moka po 716,40 Eur, iki 2022 m. birželio 28 d. atšaukimas nemokamas. Portalas www.booking.com suteikė 114,62 Eur nuolaidą. 2022 m. birželio 22 d. SEB banko mokėjimo nurodymo patvirtinimas, kad M. L. UAB Paysera LT už R532831419 užsakymo Nr. SKDPZ5R projekte https://www.skrendu.lt &nbsp;sumokėjo 779,80 Eur. 2022 m. birželio 28 d. SEB banko mokėjimo kortele nurodymas, kuriame užfiks u ota, kad M. L. sumokėjo 1318,18 Eur už viešbutį Booking.com. 2022 m. birželio 27 d. Swedbank mokėjimo nurodymas, kuriame užfiksuota, kad D. J. pervedė M. L. 1 048 Eur. Liudytoja M. L. parodė, kad &nbsp; ji ir pareiškėjas kartu suplanavo keturių dienų atostogų kelionę. Jiems atvykus į oro uostą, pareiškėjas buvo sulaikytas, iš jo paimta asmens tapatybę patvirtinanti kortelė, pareiškėjui nebuvo leista išvykti. Pareiškėjas dėl neįvykusios kelionės ir prarastų atostogų patyrė didelių išgyvenimų, nepatogumų ir stresą. Turtinės (ir neturtinės) žalos, padarytos neteisėtais valstybės ar savivaldybės institucijų veiksmais, atlyginimo imperatyvas kyla iš Lietuvos Respublikos Konstitucijos 30 straipsnio 2 dalies, įtvirtinančios, kad asmeniui padarytos materialinės ir moralinės žalo s atlyginimą nustato įstatymas. Valdžios institucijų neteisėtais veiksmais padarytos žalos atlyginimas reglamentuojamas CK 6.271 straipsnyje. Šiame straipsnyje nustatyta valstybės atsakomybė už žalą, atsiradusią dėl valstybės valdžios institucijų neteisėtų aktų, ir savivaldybės atsakomybė už žalą, atsiradusią dėl savivaldybės valdžios institucijų neteisėtų aktų, nepaisant konkretaus valstybės tarnautojo ar kito valstybės valdžios institucijos darbuotojo ar savivaldybės darbuotojo kaltės (CK 6.271 straipsnio 1 dalis). Pažymėtina, kad valdžios institucija – tai bet koks viešosios teisės subjektas, taip pat privatus asmuo, atliekantis valdžios funkcijas (CK 6.271 straipsnio 2 dalis), todėl valstybės ir savivaldybės atsakomybė pagal šį straipsnį atsiranda ir dėl valstybinių ar savivaldybių viešojo administravimo subjektų atliekant viešojo administravimo funkcijas neteisėtais veiksmais padarytos žalos. Nors CK 6.271 straipsnyje įtvirtinta speciali viešosios atsakomybės sistema, skirta atlyginti žalai, kurią inter alia &nbsp;(lot. be kita ko) asmuo patyrė dalyvaudamas administraciniuose teisiniuose santykiuose, ir nors ginčus, kylančius dėl žalos, padarytos viešojo administravimo srityje, pagal šį straipsnį sprendžia specializuoti administraciniai teismai, santykiai, susiję su tokios žalos atlyginimu, pagal savo prigimtį yra civiliniai teisiniai, o ne administraciniai teisiniai santykiai. Dėl to šiuo atveju svarbu atsižvelgti ir į bendrąsias civilinę atsakomybę reglamentuojančias teisės normas (LVAT 2009 m. gruodžio 21 d. nutartis administracinėje byloje Nr. A556-1485/2009). CK 6.271 straipsnio 4 dalyje įtvirtinta, kad valstybės ir savivaldybės atsakomybė atsiranda, jeigu valdžios institucijų darbuotojai neveikė taip, kaip pagal įstatymus šios institucijos ar jų darbuotojai privalėjo veikti. Kad reikalavimas dėl žalos atlyginimo būtų pripažintas pagrįstu, turi būti nustatytos visos civilinės atsakomybės sąlygos: 1) neteisėti veiksmai (CK 6.246 straipsnis); 2) priežastinis ryšys tarp neteisėtų veiksmų ir žalos (CK 6.247 straipsnis); 3) teisės pažeidėjo kaltė (CK 6.248 straipsnis); 4) teisės pažeidimu padaryta žala (CK 6.249 straipsnis). Tačiau valstybės ir savivaldybės pareiga atlyginti žalą (viešoji atsakomybė) pagal CK 6.271 straipsnio nuostatas atsiranda dėl valstybės ir savivaldybės valdžios institucijų neteisėtų aktų nepriklausomai nuo konkretaus valstybės tarnautojo ar kito valstybės valdžios institucijos darbuotojo kaltės. Tai reiškia, kad CK 6.271 straipsnyje numatyta viešoji atsakomybė atsiranda esant trims sąlygoms: neteisėtiems veiksmams ar neveikimui, žalai ir priežastiniam ryšiui tarp neteisėtų veiksmų (neveikimo) ir žalos. Žalą padariusio asmens kaltė yra preziumuojama, laikoma, kad asmuo kaltas, jeigu atsižvelgiant į prievolės esmę bei kitas aplinkybes jis nebuvo tiek rūpestingas ir apdairus, kiek atitinkamomis sąlygomis buvo būtina (CK 6.248 straipsnis). Vadinasi, reikalavimas dėl žalos atlyginimo (ir turtinės, ir neturtinės) privalo būti tenkinamas nustačius visumą viešosios atsakomybės sąlygų: pareiškėjo nurodytos valdžios institucijos neteisėtus veiksmus ar neveikimą, žalos pareiškėjui padarymo faktą ir priežastinį ryšį tarp valdžios institucijos neteisėtų veiksmų (neveikimo) ir atsiradusios žalos. Nenustačius bent vienos iš nurodytų trijų viešosios atsakomybės sąlygų, valstybei ar savivaldybei pagal CK 6.271 straipsnį nekyla prievolė atlyginti turtinę ar neturtinę žalą. CK 6.251 nustayta, kad p adaryti nuostoliai turi būti atlyginti visiškai, išskyrus atvejus, kai įstatymai ar sutartis nustato ribotą atsakomybę. &nbsp;&nbsp;&nbsp; Byloje nėra ginčo dėl to, kad dėl Vilniaus apskrities VPK pareigūno veiksmų neteisėtumo (neatidumo, nerūpestingumo), kai galiojanti pareiškėjo asmens tapatybę patvirtinanti kortelė buvo paskelbta paieškoma, pareiškėjas patyrė žalą, t. y. neišskrido į Dubrovniką, nepasinaudojo iš anksto užsakytomis apgyvendinimo paslaugomis . &nbsp; I štyręs byloje esančius įrodymus, teismas daro išvadą, kad dėl nurodyto įvykio buvo pagrįstai nustatyti atsakovės atstovo pareigūnės neteisėti veiksmai (neveikimas), žalos pareiškėjai padarymo faktas ir priežastinis ryšys tarp atsakovės atstovo pareigūno neteisėtų veiksmų (neveikimo) ir atsiradusios žalos, kad nagrinėjamu atveju atsakovė atstovo pareigūnė neveikė taip, kaip pagal įstatymus privalėjo veikti. Taigi nagrinėjamu atveju yra visos būtinos viešosios (valstybės) atsakomybės sąlygos, todėl nagrinėtinas klausimas dėl pareiškėjui priteistinos patirtos žalos atlyginimo dydžio. &#xa0; Dėl turtinės žalos atlyginimo Byloje nustatyta, kad pareiškėjo patirt os turtinės žalos dydis &nbsp;yra 1 048 Eur. Turtinės žalos dydis patvirtintas AirBaltic skrydžio bilietu, Booking.com užsakymo patvirtinimu, 2022 m. birželio 22 d. SEB banko mokėjimo nurodymo patvirtinimu, kad M. L. UAB Paysera LT už R532831419 užsakymo Nr. SKDPZ5R projekte https://www.skrendu.lt &nbsp;sumokėjo 779,80 Eur, 2022 m. birželio 28 d. SEB banko mokėjimo kortele nurodymu, kuriame užfiksuota, kad M. L. sumokėjo 1318,18 Eur už viešbutį Booking.com, 2022 m. birželio 27 d. Swedbank mokėjimo nurodymu, kuriame užfiksuota, kad D. J. pervedė M. L. 1 048 Eur. &nbsp; Teismo posėdžio metu atsakovės atstovo įgaliota atstovė sutiko, kad dėl pareigūnės žmogiškos klaidos pareiškėjas patyrė turtinę žalą už aviabilietus ir apgyvendinimą. &nbsp;Teismas daro išvadą, kad byloje esan tys &nbsp;įrodym ai &nbsp;(užsakymų patvirtinim ai, mokėjimo nurodymai ) &nbsp;patvirtina ir pagrindžia &nbsp;pareiškėjui padarytos turtinės žalos dydį. Nagrinėjamoje byloje CK 6.253 straipsnyje nustatytų pagrindų, švelninančių atsakovės atsakomybę, nėra. &nbsp; Taigi dėl atsakovės atstovo pareigūno neteisėtų veiksmų (neveikimo) pareiškėjas patyrė 1 048 Eur turtinę žalą, todėl, vadovaujantis CK 6.251 straipsnio 1 dalimi, ši suma priteistina iš atsakovės kaip pagrįsta. &nbsp; &#xa0; Dėl neturtinės žalos &nbsp;atlyginimo Pareiškėja s &nbsp;skunde nurodo, kad patyrė didelę gėdą ir pažeminimą viešoje vietoje – Vilniaus oro uoste, kai buvo sustabdytas, turėjo pasitraukti iš laukiančiųjų įlaipinimo į lėktuvą eilės ir sekti paskui pareigūnus, aiškintis aplinkybes, kurių net nebuvo prasmės ir galimybių racionaliai motyvuoti, laukti Protokolo surašymo. Pareiškėjas dieną praleido aiškindamasis Vilniaus oro uoste, jam buvo sugadinta nuotaika, jautė nusivylimą dėl prarastų atostogų ir poilsio, galimybės pasisemti kūrybinių minčių, idėjų ateities projektams, užmegzti ryšius. Kadangi dėl atsakovės neatidumo, kuris pasireiškė pareiškėjo galimybių praradimu, netektos galimybės ir neįgyvendinti planai pagrįstai vertintini pareiškėjo naudai neturtinės žalos vertinimo ir įrodymų kontekste. Vietoj planuotų atostogų Adrijos jūros pakrantėje pareiškėjas 2023 m. liepos 4 d. aiškinosi Vilniaus miesto PK &nbsp;aplinkybes, rašė pareiškimą. To pasekoje buvo apkrautas pertekline informacija apie pareigūnės A. B. aplaidų darbą, netinkamus tarnybinių pareigų atlikimo požymius. Pareiškėjui padarytos neturinės žalos niekaip nesumažina ir nepalengvina žinojimas, kad pareigūnė nebedirba vidaus tarnyboje ir kad „nuo galimai padaryto pažeidimo praėjo daugiau nei treji metai“. Pareiškėjas, ruošdamasis atostogoms Kroatijoje, objektyviai negalėjo žinoti ir daryti įtaką faktinėms aplinkybėms, nurodytoms PD Imuniteto valdybos Rašte. Atsižvelgdamas į išdėstytus argumentus, pareiškėjas vertina, jog reikalavimas atsakovei atlyginti 3 000 Eur jam padarytą neturtinę žalą yra nedidelis, lyginant su tuo, kad iš žmogaus buvo atimta teisė į poilsį ir numatytas 4 dienų atostogas jis praleido spręsdamas problemas, nepriklausančios nuo jo valios, kurias jam dirbtinai sukėlė atsakovės atstovo aplaidumas ir netinkamas tarnybinių pareigų vykdymas. Teismas, įvertinęs byloje esančių įrodymų visumą, daro besąlygišką išvadą, jog nagrinėjamoje byloje yra pagrindas konstatuoti visas atsakomybės sąlygas atlyginti patirtą neturtinę žalą kilimui. Pagal CK 6.250 straipsnio 1 dalį, neturtinė žala yra asmens fizinis skausmas, dvasiniai išgyvenimai, nepatogumai, dvasinis sukrėtimas, emocinė depresija, pažeminimas, reputacijos pablogėjimas, bendravimo galimybių sumažėjimas ir kita, teismo įvertinti pinigais. Neturtinės žalos dydis teismo nustatomas pagal reikšmingų kriterijų visumą. CK 6.250 straipsnio 2 dalyje įtvirtintas nebaigtinis tokių kriterijų sąrašas: žalos pasekmės, žalą padariusio asmens kaltė, jo turtinė padėtis, padarytos turtinės žalos dydis bei kitos turinčios reikšmę bylai aplinkybės, taip pat sąžiningumo, teisingumo ir protingumo kriterijai. Atlygintinos neturtinės žalos dydžio nustatymas yra teismo prerogatyva ir teismo funkcija yra patikrinti reikalavimo pagrįstumą bei, jei jis pripažįstamas pagrįstu, nuspręsti, kokia suma pinigais gali būti teisinga ir protinga padarytai žalai atlyginti, jei asmens teisės pažeidimo pripažinimo teismo sprendimu nepakanka ( E uropos Ž mogaus T eisių T eismo &nbsp;2003 m. lapkričio 6 d. sprendim as &nbsp;byloje Meilus prieš Lietuvą &nbsp;(pareiškimo Nr. 53161/99); L VAT &nbsp;2014 m. rugpjūčio 25 d. nutart is &nbsp;administracinėje byloje Nr. A575-836/2014). Siekiant neturtinės žalos atlyginimo, būtina nustatyti, kad tas asmuo, kuris kreipėsi teisminės gynybos, tikrai patyrė fizinį skausmą, dvasiškai išgyveno, realiai pajautė emocinę depresiją, pažeminimai buvo apčiuopiami, reputacijos pablogėjimas juntamas ir ši dvasinė skriauda, pasireiškusi vienu arba keletu iš išvardintų elementų, nebuvo vienkartinio pobūdžio ar momentinė (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2007 m. spalio 9 d. nutartis civilinėje byloje Nr. 3K-3-376/2007). Neturtinė žala pagal CK 6.250 straipsnį nėra preziumuojama, todėl jos atsiradimo faktą bei priežastinį ryšį su skundžiamos valstybės valdžios institucijos neteisėtais konkrečiais aktais ar veiksmais (CK 6.271 str. prasme) privalo įrodyti pareiškėjas. Kreipdamasis į teismą pareiškėjas turi nurodyti, kaip pasireiškė neturtinės žalos atsiradimas ir tai patvirtinančius įrodymus, kurie, jo nuomone, įgalintų teismą visiškai ar iš dalies patenkinti reikalavimą dėl patirtos žalos atlyginimo. Pareiškėja s &nbsp;neturtinę žalą kildina iš to, kad atsakovės atstovo pareigūnės kaltės patyrė gėdą ir pažeminimą viešoje vietoje, prarado atostogas, poilsį, galimybę pasisemti kūrybinių minčių, idėjų ateities projektams, užmegzti ryšius , nes neišvyko atostogauti, o buvo apkrautas pertekline informacija, aiškinosi situaciją su pareigūnais, rašė pareiškimą . Atsakovės atstovas sutinka, kad neturtinė žala pareiškėjui buvo padaryta, tačiau nemano, kad žala yra būtent tokio dydžio, kaip skunde nurodo pareiškėjas. &nbsp;Atsakovės atstovas nenurodė, kokio dydžio neturtinė žala pareiškėjui galėtų būti atlyginta. Teismas pažymi, kad pareiškėjas nepateikė neturtinės žalos įrodymų. Teismo posėdžio metu liudytoja M. L. parodė, kad pareiškėjas dėl neįvykusios kelionės ir prarastų atostogų patyrė didelių išgyvenimų, nepatogumų ir stresą . &nbsp; Pareiškėjas teismo posėdžio metu paaiškino, kad asmens tapatybę patvirtinantis dokumentas jam buvo grąžintas kitą dieną. Taigi darytina išvada, kad įvykis pareiškėjui sukėl ė nepatogumų dėl asmens tapatybę &nbsp;patvirtinančio dokumento paėmimo, tačiau p areiškėjui suk e ltas nepatogumas truko palyginti neilgai. Teismas vertin a , kad egzistuoja pagrindas priteisti pareiškėj u i neturtinės žalos atlyginimą, kadangi vien pažeidimo pripažinimo šiuo atveju nepakanka pažeistai teisei apginti, tačiau nėra pagrindo visiškai tenkinti pareiškėjo skundo reikalavimą dėl 3 &nbsp;000 Eur atlyginimo. Atsižvelgęs į CK &nbsp; 6.250 &nbsp;straipsnio nuostatas, į konstatuotą pareiškėjo teisių pažeidimą, pažeidimo mastą bei intensyvumą, į Lietuvos valstybės ekonomines darbo užmokesčio bei pragyvenimo sąlygas, teismų praktiką, liudytojos parodymus, neturtinės žalos trukmę, teismas daro išvadą, kad pareiškėjo skundo rei kalavim as &nbsp;dėl neturtinės žalos atlyginimo tenkintinas &nbsp;iš dalies ir pareiškėjui priteistinas 7 00 &nbsp;Eur neturtinės žalos atlyginimas , kuris teisingumo, protingumo bei sąžiningumo kriterijų taikymo požiūriu yra teisingas ir adekvatus padarytam teisės pažeidimui. &nbsp; &#xa0; Pareiškėjo skundas tenkintinas iš dalies , todėl jis įgijo teisę į bylinėjimosi išlaidų atlyginimą. Pareiškėja s &nbsp;nurodo, kad patyrė 730,25 E ur išlaidų , kurias sudaro 700,00 Eur išlaidos advokato pagalbai apmokėti ir 30,25 Eur išlaidos už neįvykusios dėl atsakovės kaltės kelionės informacijos vertimą į lietuvių kalbą , kurias prašo priteisti iš atsakovės &nbsp;atstovo . Pagal Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo (toliau – ABTĮ) 40 straipsnio 1 dalį, proceso šalis, kurios naudai priimtas sprendimas, turi teisę gauti iš kitos šalies savo išlaidų atlyginimą. Sprendžiant klausimą dėl konkretaus bylinėjimosi išlaidų atlyginimo dydžio, ABTĮ 39-41 straipsnių nuostatų prasme priteistinos tik tiesiogiai su teismo procesu susijusios, būtinos, pagrįstos ir suinteresuotos šalies realiai turėtos bylinėjimosi išlaidos ( L VAT &nbsp;2009 m. rugpjūčio 21 d. nutart is &nbsp;administracinėje byloje Nr. AS 146 -460/2009, 2012 m. sausio 20 d. nutart is &nbsp;administracinėje byloje Nr. AS 63 -49/2012, 2016 m. gruodžio 7 d. nutart is &nbsp;administracinėje byloje Nr. eAS-766-520/2016 ). Remiantis ABTĮ 40 straipsnio 5 dalimi, proceso šalis, kurios naudai priimtas sprendimas, turi teisę reikalauti atlyginti jai išlaidas advokato ar advokato padėjėjo pagalbai apmokėti. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Atstovavimo išlaidų atlyginimo klausimas sprendžiamas Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso ir kitų teisės aktų nustatyta tvarka. Remiantis Civilinio proceso kodekso 98 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šalies išlaidos, susijusios su advokato ar advokato padėjėjo pagalba, atsižvelgiant į konkrečios bylos sudėtingumą ir advokato ar advokato padėjėjo darbo ir laiko sąnaudas, yra priteisiamos ne didesnės, negu yra nustatyta Lietuvos Respublikos teisingumo ministro 2004 m. balandžio 2 d. įsakymu Nr. 1R-85 patvirtintose Rekomendacijose dėl civilinėse bylose priteistino užmokesčio už advokato ar advokato padėjėjo teikiamą pagalbą maksimalaus dydžio (toliau – ir Rekomendacijos) (2015 m. kovo 19 d. įsakymo Nr. 1R-77 redakcija). Pagal Rekomendacijų 2 punktą, nustatydamas priteistino užmokesčio už suteiktas teisines paslaugas dydį, teismas atsižvelgia į šiuos kriterijus: bylos sudėtingumą; teisinių paslaugų kompleksiškumą, specialių žinių reikalingumą; ankstesnį (pakartotinį) dalyvavimą toje byloje; būtinybę išvykti į kitą vietovę, negu registruota advokato darbo vieta; ginčo sumos dydį; teisinių paslaugų teikimo pastovumą ir pobūdį; sprendžiamų teisinių klausimų naujumą; šalių elgesį proceso metu; advokato darbo laiko sąnaudas; kitas svarbias aplinkybes. ABTĮ 41 straipsnio 1 dalis nustato, kad dėl išlaidų atlyginimo suinteresuota šalis teismui pateikia prašymą raštu su išlaidų apskaičiavimu ir pagrindimu. Šioje normoje yra įtvirtintas reikalavimas šaliai pagrįsti savo prašyme nurodytas išlaidas konkrečiais skaičiais bei įrodymais, atitinkančiais ABTĮ 56 straipsnio nustatytus reikalavimus. Nustatyta, kad patirtoms išlaidoms pagrįsti pareiškėja s &nbsp;teismui pateikė advokatės Inetos Kačenauskienės &nbsp;2023 m. rugsėjo 15 &nbsp;d. sąskaitą už teisines paslaigas Nr. 951 &nbsp; 700 &nbsp; E ur sumai, 2023 m. rugsėjo 18 d. Swedbank mokėjimo nurodymą, kuriame užfiksuota, kad pareiškėjas Inet ai &nbsp;Kačenauskien ei sumokėjo 700 Eur. Teismo vertinimu, prašomos priteisti bylinėjimosi išlaidos yra pagrįstos rašytiniais įrodymais, susijusios su bylos nagrinėjimu, atitinka protingumo, teisingumo ir sąžiningumo principus, &nbsp; todėl pripažintinos tinkamomis. Atsižvelgiant į tai, kad skundas tenkintinas iš dalies, bylinėjimosi išlaidos priteistinos proporcingai patenkintų reikalavimų daliai, todėl pareiškėjui &nbsp; priteistina 4 09,50 Eur bylinėjimosi išlaidų atlyginimo (pareiškėj o &nbsp;reikalavima s dėl turtinės žalos atlyginimo patenkintas visiškai, todėl ½ bylinėjimosi išlaidų, t. y. 350 &nbsp;Eur, priteistina visiškai. Pareiškėjo reikalavimas dėl neturtinės žalos atlyginimo patenkintas 23 &nbsp;proc. , t odėl dėl antro reikalavimo priteistina 350* 23 &nbsp;proc . = 80 ,50 &nbsp; Eur . Iš viso bylinėjimosi išlaidų priteistina 4 30 ,50 &nbsp; Eur (350+ 80 ,5 ) . &nbsp; &nbsp; Iš UAB „Kalbų spektras“ 2023 m. spalio 19 d. PVM sąskaitos faktūros VEB Nr. 13934 nustatyta, kad už vertimo paslaugas pareiškėjui buvo paskaičiuota 30,25 Eur suma. Byloje pateiktas Luminor banko 2023 m. spalio 2 0 d. Lėšų pervedimo nurodymas Nr. 1 078 , kuriame užfiksuota, kad pareiškėjas UAB „Kalbų spektras“ sumokėjo &nbsp; 30,25 &nbsp;Eur . &nbsp; Pareiškėjas dokumentų, sudarytų anglų kalba, vertimus buvo įpareigotas pateikti Vilniaus miesto apylinkės teimso 2023 m. spalio 18 d. nutartimi, todėl šios išlaidos pripažįstamos pagrįstomis ir priteistinomis pareiškėjui. Iš viso pareiškėjui priteistina 4 60 ,75 Eur ( 4 30 ,50+30,25), suapvalinus 4 61 &nbsp;Eur bylinėjimosi išlaidų. ABTĮ 36 straipsnio 1 dalies 10 punktas numato, kad žyminiu mokesčiu neapmokestinami skundai (prašymai, pareiškimai) dėl žalos, atsiradusios dėl viešojo administravimo subjektų neteisėtų veiksmų, atlyginimo ( CK &nbsp; 6.271 &nbsp;straipsnis). Byloje pateiktas Luminor banko 2023 m. spalio 10 &nbsp;d. Lėšų pervedimo &nbsp;nurodymas Nr. 1 077 , kuriame užfiksuota, kad pareiškėj a s sumokėjo 99 &nbsp; Eur &nbsp;žyminį mokestį. Kadangi pagal ABTĮ 36 straipsnio 1 dalies 10 punktą šis skundas žyminiu mokesčiu neapmokestinamas, todėl sumokėtas žyminis mokestis grąžintinas jį sumokėjusiam asmeniui. Žyminį mokestį grąžina Valstybinė mokesčių inspekcija, remdamasi teismo sprendimu (ABTĮ 38 straipsnio 1 dalies 8 punktas). &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp; Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo 38 straipsnio 1 dalies 8 punktu, &nbsp;40 straipsnio 1 dalimi, 84 straipsniu, 86–87 straipsniais, 88 straipsnio 1 dalies 5 punktu, 132 straipsnio 1 dalimi ir 133 straipsniu, teismas &#xa0; n u s p r e n d ž i a : &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp; D. J. s kundą tenkinti &nbsp;iš dalies . &nbsp;&nbsp;&nbsp;Priteisti iš valstybės , atstovaujamai Vilniaus apskrities vyriausiojo policijos komisariato , &nbsp; juridinio asmens kodas 191688326 , 1 048 , 00 &nbsp;Eur ( vieną &nbsp;tūkstan tį &nbsp;keturi a sdešimt aštuo nis eurus) turtinės žalos atlyginimo, 7 00,00 Eur ( septyn is šimtus &nbsp;eurų) neturtinės žalos atlyginimo , 4 61 &nbsp; Eur ( ketur is šimtus šeš ias dešimt &nbsp;vieną &nbsp; eur ą ) bylinėjimosi išlaidų atlyginimo D. J. naudai. Grąžinti D. J. 99 &nbsp;Eur (d evynias dešimt d evynis &nbsp;eurus) žyminio mokesčio. Išaiškinti, kad žyminį mokestį grąžina Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos, remdamasi teismo sprendimu. &nbsp;&nbsp; Sprendimas per 30 (trisdešimt) kalendorinių dienų nuo jo paskelbimo dienos apeliacine tvarka gali būti skundžiamas Lietuvos vyriausiajam administraciniam teismui, apeliacinį skundą paduodant per Regionų administracinį teismą. &#xa0; &#xa0; Teisėja &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Violeta Balčytienė &#xa0; //