var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-11-28][nuasmeninta nutartis byloje][AN2-284-888-2024].docx Bylos nr.: AN2-284-888/2024 Bylos rūšis: administracinių teisės pažeidimų/administracinių nusižengimų byla Teismas: Kauno apygardos teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Marijampolės apskrities vyriausiojo policijos komisariato administracinių nusižengimų bylų nagrinėjimo skyrius 191207757 institucija/pareigūnas, priėmęs nutarimą ATP/AN byloje Kategorijos: Apeliacinis procesas dėl pirmosios instancijos teismo procesinių sprendimų Apygardos teismo nutarimų ir nutarčių įsiteisėjimas (ANK 654 str.) Administraciniai nusižengimai, susiję su transportu ir kelių ūkiu (ANK 370–463 straipsniai) Administracinių nusižengimų teisena ﻿ &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Administracinio nusižengimo byla Nr. AN2-284-888/2024 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Teisminio proceso Nr. 4-53-3-00020-2024-5 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Procesinio sprendimo kategorijos: 22 .11.10.; &nbsp; 21.11.11. &nbsp;(S) &#xa0; &#xa0; &#xa0; Kauno apygardos teismas &#xa0; N u T A R T I S LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 202 4 &nbsp;m. lapkričio 6 &nbsp; d. Kaunas &#xa0; Kauno apygardos teismo Ba udžiamųjų bylų skyriaus teisėja &nbsp; Laima Šeputienė , rašytine apeliacinio &nbsp;proceso tvarka išnagrinėjo nukentėjusiosios I. A. apeliacinį skundą dėl Marijampolės apylinkės teismo Vilkaviškio rūmų 2024 m. rugpjūčio 22 d. nutarties, kuria &nbsp; I. A. skundas atmestas ir paliktas nepakeistas Marijampolės apskrities vyriausiojo policijos komisariato Administracinių nusižengimų bylų nagrinėjimo skyriaus vyriausiosios tyrėjos 2024 m. kovo 27 d. nutarimas Nr. (duomenys neskelbtini) . &#xa0; Teismas &#xa0; n u s t a t ė : &#xa0; 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Marijampolės apskrities vyriausiojo policijos komisariato Administracinių nusižengimų bylų nagrinėjimo skyriaus (toliau – Institucija) vyriausiosios tyrėjos E. S. 2024 m. kovo 27 d. nutarimu Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp;(toliau – Nutarimas) , vadovaujantis Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimo kodekso (toliau – ANK) 565 1 &nbsp;straipsnio 1 dalies 1 punktu, administracinio nusižengimo teisena &nbsp;pagal ANK 417 straipsnio 3 dalį ir ANK 423 straipsnio 2 dalį &nbsp; E. K. atžvilgiu nutraukta už tai, kad jis 2023 m. lapkričio 2 d. 14.00 val. (duomenys neskelbtini) , vairuodamas automobilį nesilaikė visų būtinų atsargumo priemonių, kad nekeltų pavojaus kitų asmenų turto saugumui, pradėdamas lenkimo manevrą neįsitikino, kad tai daryti saugu ir nedavė kelio į kairę pusę pradėjusiam sukti automobiliui. Eismo įvykio metu apgadinti abu automobiliai ir kitam asmeniui nežymiai sutrikdyta sveikata. 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nesuti nkant &nbsp;su priimtu Institucijos N utarimu, nukentėjusiosios I. A. atstovė advokato padėjėja R. Z. pateikė skundą Marijampolės apylinkės teismui , kuris Marijampolės apylinkės teismo Vilkaviškio rūmų 2024 m. rugpjūčio 22 d. nutartimi netenkin tas &nbsp;ir Institucijos Nutarimas paliktas nepakeistas. &nbsp;Apylinkės teismo nutartyje konstatuota, kad I. A. , įvykio metu kei sdama &nbsp;važiavimo kryptį – sukdama į kairę, įvažiuodama iš kelio į namo teritoriją, turėjo laikytis Kelių eismo taisyklių (toliau – KET) 101, 103, 106, 109 punktų reikalavimų , tačiau to nepadarė. E. K. lenkė nukentėjusiosios I. A. vairuojamą automobilį leistinoje vietoje, tačiau KET 137 punkto ir KET 103 bei 109 punktų nuostatos viena kitai prieštarauja. Byloje esantis vaizdo įrašas patvirtina, kad I. A. prieš posūkį važiavo vienodu greičiu, prieš posūkį pristabdė ir iš karto suko į kairę . Jai pradėjus sukti girdimas ją lenkiančio E. K. vairuojamo automobilio stabdymo garsas, tačiau I. A. automobilis toliau atlieka posūkio manevrą, nestabdo iki automobilių susidūrimo. Teismas sprendė, kad iš vaizdo įrašo negalima daryti išvados, jog I. A. vairuojamas automobilis prieš posūkio manevrą pasitraukė prie pat važiuojamosios dalies vidurio linijos, taip išreikštai, kad galima būtų neabejotinai suprasti, jog ji ketina sukti į kairę. I. A. automobiliui dar neprivažiavus įsukimo į kiemą pradžios, E. K. vairuojamas automobilis jau buvo išvažiavęs į priešingą eismo juostą ir susilyginęs su už I. A. važiavusiu automobiliu . Teismas kritiškai vertino I. A. teiginius, kad ji prieš sukdama į kairę pasižiūrėjo į veidrodėlius ir įsitikino, kad saugiai gali atlikti manevrą, nes jeigu ji prieš sukdama į kairę būtų pažiūrėjusi į kairės pusės šoninį veidrodėlį, būtų pastebėjusi ją priešpriešinėje juostoje lenkiantį E. K. automobilį, taigi teismas darė išvadą, kad I. A. arba nepasižiūrėjo pro veidrodėlį, arba pasižiūrėjo daug ankščiau, kai E. K. dar nebuvo pradėjęs lenkimo manevro, arba pasižiūrėjo į galinio vaizdo matymo veidrodėlį ir matė tik liudytojo sidabrinės spalvos automobilį, važiavusį už jos. Žemesnės instancijos teismo įsitikinimu, atlikdama kairįjį posūkį I. A. nebuvo pakankamai atidi, nes galėjo ir turėjo matyti atvažiuojantį E. K. automobilį. Apylinkės teismas taip pat rėmėsi ekspertizės aktu, kuriame buvo padaryta išvada, kad E. K. net ir važiuojant leistinu 50 km/h greičiu, nebūtų pavykę sustabdyti automobilio iki susidūrimo, taigi jis savo kaip vairuotojo pareigas iš esmės įvykdė teisingai, o taro jo veiksmų ir kilusio eismo įvykio nėra priežastinio ryšio. Apylinkės teismo nutartyje nurodyta, kad nors ekspertizės aktą surašęs ekspertas nematė vaizdo įrašo, kuriame užfiksuota eismo įvykio eiga, be to, E. K. automobilis po eismo įvykio buvo patrauktas, tačiau galimai tikslesnis E. K. automobilio greičio nustatymas neturi reikšmės nešališkai ir išsamiai ištirti bylos aplinkybes. 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliaciniame skunde nukentėjusioji prašo panaikinti Marijampolės apylinkės teismo Vilkaviškio rūmų 2024 m. rugpjūčio 22 d. nutartį ir byloje paskirti pakartotinę autotechninę ekspertizę. 3.1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Skund e nurodoma, kad apeliantė tiek administracinio nusižengimo tyrimo metu, tiek bylą nagrinėjant apylinkės teisme nuosekliai išdėstė aplinkybes, kad važiuodama Vilniaus gatve, Virbalio mieste, prieš ketindama sukti į kairę, iš ankst o &nbsp;įjungė kairio posūkio signalą, sumažino greitį, priartėjo prie punktyrinės centro linijos, įsitikino, kad nėra jokios kliūties iš priekio, taip pat žiūrėjo per kairįjį šoninį bei galinio vaizdo veidrodėlius bei įvertinusi, kad nėra lenkiančių ar ketinančių lenkti automobilių, atliko posūkio į kairę manevrą. Pasak apeliantės, šias aplinkybes patvirtina ir byloje pateiktas vaizdo įrašas , kuris nebuvo pateiktas ekspertui, atlikusiam ekspertizę. 3.2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliantės įsitikinimu, vyriausioji tyrėja E. S. , priimdama procesinį sprendimą rėmėsi tik ekspertizės aktu Nr. (duomenys neskelbtini) , nors ekspertas tyrimą atliko ne tik neturėdamas įvykio metu užfiksuoto vaizdo įrašo, tačiau ekspertui nebuvo žinoma ir aplinkybė, kad E. K. ir karto po įvykio, pažeisdamas galiojančias taisykles, perstatė automobilį į kitą vietą, dėl ko buvo neteisingai sudaryta eismo įvykio schema. Ji neturėjo galimybės realiai dalyvauti braižant įvykio schemą, nes buvo sužalota ir išvežta į gydymo įstaigą. Anot skundo autorės, administracinio nusižengimo bylos nagrinėjimo apylinkės teisme metu ekspertas T. P. nurodė, kad jeigu būtų žinojęs apie E. K. automobilio perstatymo faktą ir matęs vaizdo įrašą, tai būtų turėję įtakos situacijos vertinimui. Apeliantės įsitikinimu, pirmosios instancijos teismas, atmesdamas jos prašymą skirti pakartotinę ekspertizę, nepašalino visų abejonių. 3.3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Skundo autorės teigimu, nors apylinkės teismas skundžiamoje nutartyje atliko savo skaičiavimus dėl stabdymo kelio nustatymo bei lygino juos su ekspertizės aktu, tačiau skaičiavimai negali būti laikomi teisingais, esant neteisingam ekspertizės aktui. Pasak nukentėjusiosios, žemesnės instancijos teismas padarė nepagrįstą išvadą, kad E. K. automobilio greitis neturėjo įtakos įvykiui. Jos įsitikinimu, būtent lenkusio automobilio greitis ir turėjo didžiausią įtaką eismo įvykiui kilti. Kadangi lenkusiojo asmens automobilio greitis buvo daug didesnis nei leistina toje vietoje, labiausiai tikėtina, kad jis pradėjo lenkimo manevrą net nesumažinęs greičio prieš sidabrinį automobilį, kurį vairavo P. N. ir to pasekoje nepamatė, kad ji yra pradėjusi sukimo į kairę manevrą. Be to, teismas, atsisakydamas skirti pakartotinę ekspertizę skundžiamoje nutartyje pats vertina vaizdo įraše užfiksuotus automobilių greičius, kas yra ne teismo, o eksperto kompetencija. Taip pat apeliantė pažymi, kad žemesnės instancijos teismas, nurodo svarstymus dėl ko ji negalėjo pamatyti lenkimo manevrą atlikusio asmens, nurodo, kad buvo Vėlinės, ji vyko į kampines, prieš tai ketino užsukt i &nbsp;nusipirkti gėlių, todėl buvo užsigalvojusi, tačiau tesimas neįvertino to, kad įvykis atsitiko Vėlinių dieną, prie netoli esančių kapinių, kuomet visiems suprantama, kad tokiu laikotarpiu eismas yra kur kas intensyvesnis, nei bet kurią kitą dieną, bei nesvarstyta, dėl kokių priežasčių E. K. buvo būtina lenkti iš karto du automobilius. 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsiliepime į &nbsp;nukentėjusiosios &nbsp; I. A. skundą Marijampolės apskrities vyriausiojo policijos komisariato Administracinių nusižengimų bylų nagrinėjimo skyriaus viršininkė V. D. prašo nukentėjusiosios apeliacinio skundo netenkinti. &nbsp;Atsiliepime teigiama, kad žemesnės instancijos teismas priėmė teisėtą ir pagrįstą nutartį, visapusiškai įvertinęs įrodymų visumą. Teismas atliko savo skaičiavimus dėl stabdymo kelio bei atstumų tarp automobilių bei lygino su eksperto išvada, todėl Institucijos nuomone įrodymai buvo įvertinti tinkamai. &#xa0; Teismas, išnagrinėjęs apeliacinį skundą, &#xa0; k o n s t a t u o j a : &#xa0; Nukentėjusiosios I. A. apeliacinis skundas tenkinamas iš dalies. &#xa0; 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Vadovaujantis ANK 652 straipsnio 1 dalimi, apygardos teismas, nagrinėdamas bylą dėl apeliacinio skundo, patikrina priimtos nutarties (nutarimo) administracinio nusižengimo byloje teisėtumą ir pagrįstumą. 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; ANK 5 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad administracinis nusižengimas yra šiame kodekse uždrausta kaltininko padaryta pavojinga veika (veikimas arba neveikimas), atitinkanti administracinio nusižengimo, už kurį numatyta administracinė nuobauda, požymius. Pažymėtina, kad asmens atlikti veiksmai (neveikimas) pripažįstami administraciniu nusižengimu, kai įrodoma, kad administracinėn atsakomybėn traukiamo asmens veiksmuose yra atitinkamo ANK normose įtvirtinto administracinio nusižengimo sudėties požymiai. Siekiant asmenį pripažinti kaltu padarius administracinį nusižengimą, byloje turi būti surinkta pakankamai įrodymų, pagrindžiančių jo kaltę. Įrodymai administracinio nusižengimo byloje yra bet kurie įstatymų nustatyta tvarka surinkti faktiniai duomenys, kuriais remdamiesi administracinio nusižengimo tyrimą atliekantys pareigūnai nustato administracinio nusižengimo padarymo faktą ir aplinkybes, administracinėn atsakomybėn traukiamo asmens kaltę, atsakomybę lengvinančias ir sunkinančias aplinkybes ir kitas aplinkybes, turinčias reikšmės bylai teisingai išnagrinėti (ANK 569 straipsnio 1 dalis). 7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas ir administracinių nusižengimų bylas ne teismo tvarka nagrinėjanti institucija (pareigūnas) įrodymus įvertina pagal savo vidinį įsitikinimą, pagrįstą išsamiu ir nešališku visų bylos aplinkybių išnagrinėjimu, vadovaudamiesi įstatymu (ANK 569 straipsnio 4 dalis). Taigi, nustatant teisiškai reikšmingas aplinkybes turi būti įvertinta byloje surinktų įrodymų visuma, jų pakankamumas, nuoseklumas, galimi jų prieštaravimai, logiškumas, atitinkamų duomenų nurodymo aplinkybės bei įrodymų šaltinių patikimumas. 8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Šioje administracinio nusižengimo byloje Institucija Nutarimu priėmė sprendimą nutraukti administracinio nusižengimo teiseną E. K. atžvilgiu dėl administracinių nusižengimų, numatytų ANK 417 straipsnio 3 dalyje ir ANK 423 straipsnio 2 dalyje. Apylinkės teismas, skundžiamoje nutartyje konstatavo, kad Institucijos Nutarimas yra teisėtas ir pagrįstas, todėl paliktas nepakeistas, o nukentėjusiosios atstovės skundas atmestas. 9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliantė skunde apygardos teismui nesutikdama su apylinkės teismo priimtu sprendimu palikti galioti Institucijos N utarimą nepakeistą, teigia, kad šioje administracinio nusižengimo byloje turėjo būti paskirta pakartotinė eismo įvykio ekspertizė ir tai argumentuoja tuo, kad ekspertizės aktą surašiusiems ekspertams nebuvo pateiktas eismo įvykio metu užfiksuotas vaizdo įrašas, ekspertizė buvo atlikta vertinant schemą, kuri buvo užfiksuota netiksliai, nes E. K. iš karto po eismo įvykio perstatė automobilį. Be to, skundžiamą nutartį priėmęs tesimas, remdamasis klaidingais ekspertizės akto duomenimis, savo iniciatyva ėmėsi apskaičiuoti stabdymo kelią pagal vaizdo įraše užfiksuotas aplinkybes, nors tai yra eksperto kompetencija. I. A. įsitikinimu, lemiamą reikšmę eismo įvykio kilimui turėjo E. K. greitis lenkimo manevro metu, todėl jos įsitikinimu, siekiant pašalinti visas abejones, turėtų būti skirta dar viena ekspertizė. 10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacinės instancijos teismas, susipažinęs su administracinio nusižengimo bylos medžiaga, įvertinęs pirmosios instancijos teismo nutarties motyvus , apeliacinio skundo &nbsp;bei atsiliepimo į jį &nbsp;argumentus sprendžia, kad apylinkės teismo nutartis, kuria paliktas galioti Institucijos Nutarimas, yra &nbsp;nepagrįsta , todėl yra pagrindas skundą tenkinti iš dalies ir skundžiamą apylinkės nutartį panaikinti, o administracinio nusižengimo bylą grąžinti nagrinėti iš naujo apylinkės teismui. 11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamu atveju apeliacinės instancijos teismas negali nesutikti su apeliantės argumentais, kad apylinkės teismas, priimdamas skundžiamą nutartį, savo padarytas teisines išvadas iš esmės grindė administracinio nusižengimo byloje esančiu Lietuvos teismo ekspertizės centro 2024 m. kovo 18 d. Ekspertizės aktu Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp;(1 t., b. l. 89–97). Iš ekspertizės akto turinio matyti, kad ekspertas T. P. atlikdamas ekspertizę rėmėsi įvykio vietos schema &nbsp;ir &nbsp; įvykio vietoje padarytomis fotografijomis. Apklausiamas te is mo posėdžio metu apylinkės teisme (2024 m. rugpjūčio 7 d. &nbsp;apylinkės &nbsp;teismo posėdis, garso įrašo 00.21.05 min. ) ekspertas T. P. paaiškino, kad atlikdamas ekspertizę jis nematė vaizdo įrašo, kurį bylos nagrinėjimo metu pateikė nukentėjusioji. Be to, paklaustas, ar šis vaizdo įrašas galėtų turėti įtakos jo ekspertizės akte padarytų išvadų pasikeitimui, ekspertas negalėjo nei patvirtinti, nei paneigti, kad jo išvados dėl šio vaizdo įrašo &nbsp; keistųsi &nbsp;(2024 m. rugpjūčio 7 d. apylinkės teismo posėdis, garso įrašo 00.31.01 min.) . &nbsp;Taigi, apygardos teismui akivaizdu, kad šiuo atveju analizuojamoje administracinio nusižengimo byloje kilo abejonė dėl ekspertui pateiktų duomenų, reikšmingų eismo įvykio mechanizmui nustatyti, pakankamumo ir išsamumo. Akcentuotina, kad eismo įvykio kilimo priežasčių bei mechanizmo nustatymui ypatingai svarbu ne tik eismo įvykio dalyvių ar liudytojų paaiškinimai, schema, fotografijos ar kita rašytinė medžiaga, tačiau būtent vaizdinė medžiaga – vaizdo įrašas, pagal kurį ekspertas tiksliau ir objektyviau gali atsakyti į jam užduotus klausimus, jei vaizdo įrašas yra pakankamai informatyvus. Apeliacinės instancijos teismas, susipažinęs su nukentėjusiosios dar bylos nagrinėjimo apylinkės teisme metu pateiktu vaizdo įrašu sprendžia, kad jame užfiksuoti duomenys gali turėti reikšmės nustatant eismo įvykio kilimo mechanizmą. Svarbu ir tai, kad apie vaizdo įrašo, kuriame užfiksuota eismo įvykio kilimo eiga, egzistavimą Institucijos pareigūnams buvo žinoma dar 2023 m. lapkričio 2 d., nes vyriausiojo patrulio A. R. tarnybiniame pranešime nurodoma, jog adresu (duomenys neskelbtini) &nbsp;yra sumontuota vaizdo kamera, kuria užfiksuotas eismo įvykis &nbsp;(1 t., b. l. 29) , tačiau vis tik šis vaizdo įrašas ekspertinei įstaigai &nbsp;ekspertizės atlikimo metu &nbsp;pateiktas nebuvo. 12. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacinės instancijos teismas taip pat atkreipia dėmesį, kad eismo įvyko s chemoje ne tik užfiksuota automobilių padėtis, kaip nurodė nukentėjusioji &nbsp;(1 t., b. l. 34 – 35) , jau po E. K. automobilio perstatymo, &nbsp;ką pats teigė &nbsp;ir E. K. 2023 m. lapkričio 2 d. paaiškinime (1 t., b. l. 32 – 33), &nbsp;tačiau joje nėra matyti ir liudytojo P. N. transporto priemonės, kuri prieš eismo įvykio kilimą važiavo tarp I. A. ir E. K. automobilių, ir kurią E. K. visų pirma pradėjo lenkti. Apygardos teismo vertinimu, trečiojo automobilio buvimas tarp I. A. ir E. K. automobilių , kuris yra matomas tik vaizdo įraše, šiuo atveju taip pat yra svarbus ir turi būti įvertintas. Taigi, tai yra dar viena priežastis, dėl kurios šioje administracinio nusižengimo byloje turėtų būti svarstytina &nbsp;reikiamybė pakartotinai &nbsp;nustatinėti eismo įvykio kilimo mechanizmą. Be kita ko, ekspertas apylinkės teisme vykusio posėdžio metu, atsakydamas į nukentėjusiosios atstovės klausimą, teigė, kad ekspertizės išvados galimai galėtų kisti dėl automobilių greičių atsižvelgus į tai, kad E. K. transporto priemonė iš karto po eismo įvykio buvo perstatyta (2024 m. rugpjūčio 7 d. apylinkės teismo posėdis, garso įrašo 00.32.07 min.). &nbsp; 13. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Be to, iš skundžiamos nutarties turinio matyti, kad apylinkės teismas ne kartą aptardamas KET nuostatų koliziją, susijusią su KET reikalavimais, kurių turi laikytis asmuo, ne sankryžoje atlikdamas posūkio į kairę manevrą bei asmuo, kuris pradeda ar ketina pradėti lenkimo manevrą vis tik įtikinamai nepašalino šių nuostatų tarpusavio prieštaravimų šioje konkrečioje situacijoje, be to, netenkindamas nukentėjusiosios prašymo dėl pakartotinės eismo įvykio ekspertizės , analizuodamas byloje esantį vaizdo įrašą, &nbsp; savo iniciatyva ėmėsi apskaičiuoti atstumus tarp automobilių, remdamasis automobili ų &nbsp;ilgiais, atliko galimo vidutinio greičio skaičiavimus, kas iš esmės, kaip teisingai nurodė skundo autorė, yra specialių žinių reikalaujantis procesas, kuris yra specialių žinių turinčio – specialisto ar eksperto kompetencijos ribose. Šiame kontekste pažymėtina, kad teismo padarytos teisinės išvados turi būti suformuluotos taip, kad nei vienam proceso dalyviui nekeltų abejonių jų pagrįstumu ir patikimumu. Šiuo atveju apeliacinės instancijos teismas negali konstatuoti, kad apylinkės teismo padarytos išvados skundžiamoje nutartyje nėra kvestionuotinos, vertinant tai, kad žemesnės instancijos teismas priimdamas procesinį sprendimą rėmėsi ekspertizės aktu, kuriam surašyti nebuvo pateikti visi analizuojamai situacijai reikšmingi, o svarbiausia – objektyvūs duomenys. 14. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; ANK 653 straipsnio 1 dalies 3 punkte vienas iš apygardos teismo galimų priimti procesinių sprendimų yra apylinkės teismo nutarim o &nbsp;(nutart ies ) &nbsp;panaikinimas &nbsp;ir nauj o &nbsp;nutarim o &nbsp;(nutart ies ) administracinio nusižengimo byloje &nbsp;priėmimas. Teismų praktikoje yra atvejų, kuomet vadovaujantis šia ANK nuostata, apeliacinės instancijos teismas priima procesinį sprendimą administracinio nusižengimo bylos nagrinėjimą iš naujo perduoti apylinkės teismui arba ne teismo tvarka nutarimą priėmusiai institucijai. A peliacinės instancijos teismas sprendžia, kad &nbsp;skundžiama apylinkės tesimo nutartis buvo priimta neįvertinus visų teisingam bylos išnagrinėjimui reikšmingų administracinio nusižengimo bylos aplinkybių, remiantis abejonių keliančias įrodymais, todėl siekiant pašalinti iškilusias abejones ir neaiškumus &nbsp;bei tuo pačiu neužkirsti kelio ir galimybės skųsti priimtą procesinį sprendimą, nukentėjusiosios apeliacinis skundas tenkinamas iš dalies, skundžiama Marijampolės apylinkės teismo Vilkaviškio rūmų 2024 m. rugpjūčio 22 d. nutartis &nbsp; naikintina ir administracinio nusižengimo byla grąžintina iš naujo nagrinėti apylinkės teismui. Aukštesnysis teismas, siekdamas neįtakoti apylinkės teismo sprendimo, įvertinęs tai, kad kai kurie nukentėjusiosios skundo argumentai yra sietini su administracinėn atsakomybėn patraukto asmens kaltės klausimu, apie juos šioje nutartyje nepasisakys. &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Teismas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso 653 straipsnio 1 dalies 3 punktu, 2 dalimi, 654 straipsniu, &#xa0; n u t a r i a : &#xa0; panaikinti Marijampolės apylinkės teismo Vilkaviškio rūmų 2024 m. rugpjūčio 22 d. nutartį ir priimti naują nutartį administracinio nusižengimo byloje – grąžinti administracinio nusižengimo bylą nagrinėti iš naujo Marijampolės apylinkės teismo Vilkaviškio rūmams. Nutartis įsiteisėja jos paskelbimo dieną. &#xa0; &#xa0; Teisėja &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Laima Šeputienė &#xa0; //