var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-12-12][nuasmenintas sprendimas byloje][eI3-9066-1029-2024].docx Bylos nr.: eI3-9066-1029/2024 Bylos rūšis: administracinė byla Teismas: Regionų administracinis teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Centrinė projektų valdymo agentūra 126125624 atsakovas Neringos savivaldybės administracija 188754378 pareiškėjas Kategorijos: Teismo sprendimas Teismo sprendimas Pirmosios instancijos teismo nutartis Teismo sprendimo priėmimas, paskelbimas ir išsiuntimas Žodinis bylų nagrinėjimas Teismo sprendimo klaidų ištaisymas Kiti su nacionalinių, Europos Sąjungos ir užsienio institucijų finansine parama susiję klausimai Nacionalinių, Europos Sąjungos ir užsienio institucijų finansinė parama Nacionalinių, Europos Sąjungos ir užsienio institucijų finansinė parama Pasiruošimas nagrinėti administracines bylas ir jų nagrinėjimas teisme Teismo procesiniai dokumentai Teismo procesiniai dokumentai Teismo procesiniai dokumentai ? Panevėžio rūmai Administracinė byla Nr. e I 3 - 9066 -1029/2024 Teisminio proceso Nr. 3-6 1 -3- 01531 -202 4 - 1 Procesinio sprendimo kategorijos: 29.9; &nbsp; 51. 5 .; 55.1.3 &nbsp;(S) &#xa0; &#xa0; &#xa0; REGIONŲ ADMINISTRACINIS TEISMAS &#xa0; S P R E N D I M A S LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 2024 &nbsp;m. gruodžio &nbsp; 1 2 &nbsp;d. Panevėžys &#xa0; Regionų administracinio teismo teisėj ų kolegija, susidedanti iš teisėjų &nbsp; Erminijaus Baziulio, Giedrė s Kairienės (kolegijos pirmininkė ir pranešėja) &nbsp;ir Jolantos Medvedevienės , sekretoriaujant teismo posėdžių sekretorei Virginijai Kriukovienei, dalyvaujant pareiškėj os atstovui advokatui Rok ui Zaleski ui , atsakovės įgaliota i &nbsp;atstov ei J. S. , viešame &nbsp; teismo posėdyje žodinio &nbsp; proceso tvarka išnagrinėjo administracinę bylą pagal pareiškėj os Neringos savivaldybės administracijos skundą atsakovei viešajai įstaigai Centrinei projektų valdymo agentūrai &nbsp;dėl sprendimo panaikinimo . &#xa0; Teisėjų kolegija &#xa0; n u s t a t ė &nbsp; : &#xa0; p areiškėja &nbsp;Neringos savivaldybės administracija kreipėsi į teismą, skundu prašydama panaikinti VšĮ Centrinės projektų valdymo agentūros 2 024 -03- 14 sprendimą Nr. 2024/3-35-73. Skunde pareiškėja paaiškina, kad Neringos savivaldybės administracija (toliau – ir p rojekto vykdytojas, perkančioji organizacija) &nbsp; 2021-11-03 &nbsp;Centrinės viešųjų pirkimų informacinės sistemos (toliau – CVP IS) priemonėmis paskelbė viešąjį pirkimą „Socialinio būsto Neringoje, Preiloje, statyba“ (pirkimo Nr. 571895; toliau – Pirkimas) , kuris &nbsp;finansuojamas Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis. Pareiškėja 2021-12-17 pasirašė Sutartį &nbsp; (toliau – Sutartis ) su UAB „ Žimpra “. Pagal Sutartį &nbsp;UAB „ Žimpra “ turėjo parengti gyvenamosios paskirties 6 butų gyvenamojo namo &nbsp; (duomenys neskelbtini) , statybos darbų projektą ir atlikti statybos darbus. Pažymi, jog 2022-01-28 p areiškėja suformavo techninę užduotį dėl geologinių tyrimų atlikimo , kuriuos buvo pavesta atlikti UAB „ Geocunsulting “. 2022 m. kovo mėn. U AB „ Geocunsulting “ pareng tos &nbsp;ataskait os duomenimis, &nbsp;žemės sklype, kuriame turėjo būti vykdomi statybos darbai , &nbsp;yra labai aukštas gruntinio vandens lygis. Atsižvelgiant į tai, p rojektuotoja UAB „BPII“ &nbsp; atliko techninio projekto korekcijas, vietoje juostinių pamatų numatant įrengti polinius pamatus. Teigia, jog UAB „ Žimpra “ 2022-05-19 pateikė p areiškėjai laidavimo draudimo liudijimą Nr. (duomenys neskelbtini) . UAB „ Žimpra “ 2022-06-27 pradėjo statybos darbus, kuriuos baigė 2022-12-22. Pareiškėja nurodo, kad ginčijamu 2 024 -03-14 &nbsp;sprendimu Nr. 2024/3-35-73 Neringos savivaldybės administracija įpareigota per 90 dienų grąžinti į Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos sąskaitą 4 6258,60 Eur sumą. Pažymi, jog toks atsakovės sprendimas buvo priimtas konstatavus, jog pareiškėja kaip p rojekto vykdytoja, vykdydama &nbsp; Pirkimą, pažeidė Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo &nbsp; (toliau – Įstatymas) 17 str aipsnio &nbsp;1 d alyje &nbsp;nustatytus lygiateisiškumo, nediskriminavimo ir skaidrumo principus bei Įstatymo &nbsp;86 str aipsnio &nbsp;2 d alies &nbsp;nuostatas, kadangi l aimėtojas 6 mėn. pavėluotai pateikė, o p rojekto vykdytojas nepagrįstai kaip tinkamą priėmė Pirkimo dokumentų sąlygų neatitinkantį Sutarties vykdymo užtikrinimą, tuo iš esmės pakeisdamas esmines Pirkimo dokumentų sąlygas. &nbsp;Pabrėžia, kad Sutartis &nbsp;įsigalioja esant dviem sąlygoms – Sutarties &nbsp;pasirašymui ir Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimo pateikimui. Mano, kad 2021 -12-17 &nbsp;pasirašius Sutartį , tačiau UAB „ Žimpra “ nepateikus Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimo, Sutartis &nbsp;buvo neįsigaliojusi, o jos šalis siejo ikisutartiniai &nbsp;teisiniai santykiai. Teigia, kad nors Sutarties &nbsp; 7.1 punkte nurodyta, jog &nbsp;rangovas Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimą privalo gauti ir pateikti ne vėliau kaip per 1 0 dienų nuo Sutarties &nbsp;pasirašymo, tačiau pareiškėja, atsižvelgdama į Lietuvos Respublikos civilinio kodekso (toliau – CK ) 6 .163 straipsnio 1 &nbsp;dalyje įtvirtintą sąžiningumo pareigą, pratęsė Sutarties &nbsp; 7.1 punkte &nbsp;nurodytą 1 0 dienų terminą, kol UAB „ Žimpra “ galės realiai pradėti vykdyti Sutartį . Mano, kad Sutartis &nbsp;įsigaliojo tik 2022 -05-19 , &nbsp;UAB „ Žimpra “ pateikus pareiškėjai laidavimo draudimo liudijimą. Tvirtina, kad skundžiamame sprendime atsakovė nepagrįstai konstatavo , jog pareiškėja priėmė laidavimo raštą, kuriame nurodoma, kad laidavimo suma mažėja proporcingai draudėjo pagal sutartį statybos darbų sumai, nes pagal Sutartį &nbsp;užtikrinimo suma turi išlikti tokia pati visą Sutarties &nbsp;vykdymo laikotarpį. Pabrėžia, kad draudimo rašte draudimo suma yra nurodyta 23233,67 Eur , ši suma yra fiksuota ir nėra mažėjanti. Teigia, kad atsakovė supainiojo sąvoką „draudimo suma“ su sąvoka „laidavimo suma“, todėl padarė nepagrįstas išvadas. Akcentuoja, jog ginčijamame sprendime visiškai neatsižvelgta į tai, kad rangovas UAB „ Žimpra “ tinkamai įvykdė savo įsipareigojimus pagal Sutartį &nbsp;ir Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimas niekada nebuvo panaudotas. Teismo posėdžio metu pareiškėjos atstovas advokatas palaikė skunde išdėstytus argumentus. &nbsp; Papildomai pažymėjo , kad f inansinė korekcija neturėt ų &nbsp;būti automatiškai taikoma kaip ekonomin ė &nbsp;sankcija, kaip buvo ginčo atveju , nes Europos Sąjungos Teisingumo Teismas &nbsp; 2024-10-04 sprendime (bylos Nr. C-175/23) &nbsp; toki ą &nbsp;praktik ą &nbsp; pripažino ydinga . Mano, jog &nbsp;atsakovė turėjo skaičiuoti nuostolius ir taikyti korekcij ą &nbsp;tik tada, jei buvo padaryta žala Europos Sąjungos &nbsp;biudžetui, o ne už formalius pažeidimus. &nbsp; Nesut iko , kad buvo padarytas pažeidimas . A kcentavo teisę keisti Sutartį , – taip ir atsitiko, nes reikėjo atlikti geologinius tyrimus. Atsakovė VšĮ Centrinė projektų valdymo agentūra atsiliepime su pareiškėjos skundo argumentais ir reikalavimu nesutinka. Paaiškina, kad &nbsp;Neringos savivaldybės administracija kaip p rojekto vykdytoja &nbsp; atviro konkurso būdu įvykdė supaprastintą pirkimą „Gyvenamosios paskirties 6 butų gyvenamojo namo (duomenys neskelbtini) . Skelbimas apie Pirkimą Centrinėje viešųjų pirkimų informacinėje sistemoje (toliau – CVP IS) paskelbtas 2021-11-03. Skelbime nustatytas pasiūlymų pateikimo terminas iki 2021-11-15. Projekto vykdytojas, įvykdęs Pirkimą, su UAB „ Žimpra “ (toliau – ir Laimėtojas) pasirašė 2021-12-17 rangos sutartį Nr. V31-271 dėl gyvenamosios paskirties 6 butų gyvenamojo namo (duomenys neskelbtini) , &nbsp;projekto parengimo ir statybos darbų . Atkreipia dėmesį, jog p radinė Sutarties &nbsp;vertė – 464 673,31 Eur (po papildomų darbų – 465 633,88 Eur) , o Sutarties &nbsp;vertė, finansuojama Projekto lėšomis ir susijusi su pažeidimu – 248 460,82 Eur . Pažymi, kad Laimėtojas pateikė p areiškėjui 2022-05-19 l aidavimo draudimo liudijimą Nr. (duomenys neskelbtini) , 2022-05-19 a tlikimo laidavimo draudimo raštą Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp;(toliau – Sutarties įvykdymo užtikrinimas), kuriame, be kita ko, buvo nurodyta , jog l aiduojama suma mažėja proporcingai d raudėjo pagal Sutartį &nbsp;įvykdytų statybos darbų sumai. &nbsp;Be to, d okumente buvo nurodyta, kad atlikimo laidavimo draudimas galioja tik nuo 2022-05-19 . Atsakovė r emiasi Įstatymo &nbsp;86 str aipsnio &nbsp;2 d alies nuostatomis, &nbsp; jog j eigu tiekėjas, kuriam buvo pasiūlyta sudaryti pirkimo sutartį &nbsp;nepateikia pirkimo dokumentuose nustatyto sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimą patvirtinančio dokumento, laikoma, kad jis (jie) atsisakė sudaryti pirkimo sutartį ; t uo atveju perkančioji organizacija siūlo sudaryti pirkimo sutartį &nbsp;tiekėjui, kurio pasiūlymas pagal nustatytą pasiūlymų eilę yra pirmas po tiekėjo, atsisakiusio sudaryti sutartį . Pabrėžia, jog Pirkimo sąlygų 68 p unkte taip pat nurodyta, kad j eigu dalyvis, kurio pasiūlymas pripažintas laimėjusiu nepateikia konkurso sąlygų apraše nustatyto sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimo (kai reikalaujama), laikoma, kad jis atsisakė sudaryti sutartį ; t uo atveju perkančioji organizacija siūlo sudaryti sutartį &nbsp;dalyviui, kurio pasiūlymas pagal nustatytą pasiūlymų eilę yra pirmas po dalyvio, atsisakiusio sudaryti sutartį . Argumentuoja, kad &nbsp;Pirkimo sąlygų Sutarties &nbsp;projekte buvo aiškiai, konkrečiai ir nedviprasmiškai nurodyta, kad Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimas privalo būti pateiktas p erkančiajai organizacijai ne vėliau kaip per 10 dienų nuo Sutarties &nbsp;pasirašymo ir juo garantuojama vertė - 5 proc. nuo Sutarties &nbsp;kainos. Sutarties &nbsp;projekte nebuvo nurodyta, kad laiduojama suma mažėja proporcingai Laimėtojo pagal sutartį įvykdytų darbų sumai . Akcentuoja, jog &nbsp;Laimėtojas pareiškėjai &nbsp; Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimą pateikė 6 mėn. pavėlavęs ( Sutartis &nbsp;pasirašyta 2021-12-17, užtikrinimas pateiktas 2022-05-19), numatant, kad &nbsp; laiduojama suma mažėja proporcingai Laimėtojo pagal Sutartį &nbsp;įvykdytų statybos darbų sumai. &nbsp; Todėl v ertina, kad a tlikus pažeidimo tyrimą, ginčijamu sprendimu pagrįstai &nbsp;padaryta išvada, kad p rojekto vykdytojas, vykdydamas Pirkimą, pažeidė Įstatymo &nbsp;17 str aipsnio &nbsp;1 d alyje &nbsp;nustatytus lygiateisiškumo, nediskriminavimo ir skaidrumo principus bei Įstatymo &nbsp;86 st raipsnio &nbsp;2 d alies &nbsp;nuostatas. &nbsp;Teigia, kad būsimos Sutarties &nbsp;sąlygos, įskaitant reikalavimus Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimui, buvo išviešintos visiems suinteresuotiems tiekėjams ir vėliau (t. y. šalims pasirašius Sutartį ) šios sąlygos tapo privalomos tiek pačiai Perkančiajai organizacijai, tiek ir Laimėtojui, priešingu atveju būtų paneigtas vienodo požiūrio (lygiateisiškumo) principas. Vertina , kad Laimėtojui laiku nepateikus tinkamo Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimo, tačiau p areiškėj a i leidus Laimėtojui vykdyti Sutartį , tokiu būdu nesilaikant viešai paskelbtų Pirkimo sąlygų nuostatų, buvo atliktas Sutarties &nbsp;sąlygų pakeitima s, o tokie p areiškėjo s &nbsp;veiksmai laikytini neteisėtais ir neatitinkančiais jo s &nbsp; pačios &nbsp;paskelbtų Pirkimo sąlygų. Mano, kad Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimo pateikimo termino pakeitimas Laimėtojo naudai nėra teisėtas veiksmas ir prieštarauja Įstatymui bei &nbsp;Pirkimo sąlygų nuostatoms dėl sutarties įvykdymo užtikrinimo pateikimo imperatyvo . &nbsp;Atkreipia dėmesį, kad sutarties šalys pradėjo vykdyti Sutartį &nbsp; 2021 -12-30 , pasirašius statybvietės perdavimo priėmimo aktą, t. y. anksčiau nei buvo pateiktas Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimas . Atsakovė remiasi Lietuvos Aukščiausiojo Teismo išaiškinimais ir tvirtina, jog šalių ginčas yra kilęs iš laidavimo draudimo civilinių teisinių santykių, todėl jį sprendžiant taikytinos draudimą reglamentuojančios teisės normos ( CK 6.987–6.1018 str., Draudimo įstatymas), o ne laidavimą – kitokį pagal teisinę kilmę bei turinį prievolių užtikrinimo būdą – teisinį reguliavimą įtvirtinančios CK 6.76-6.89 str. nuostatos . Teigia, kad laidavimo draudimo kontekste sąvoka „laiduojama suma“ yra sąvokos „draudimo suma“ atitikmuo ir ši suma visą darbų pagal Sutartį &nbsp;atlikimo laikotarpį turėjo išlikti tokia pati. Teismo posėdžio metu atsakovės įgaliota atstov ė &nbsp;prašė pareiškėjos skundą atmesti kaip nepagrįstą atsiliepime išdėstytais motyvais. Papildomai nurodė, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2024-10-04 sprendime (bylos Nr. C-175/23) &nbsp;išdėstyti motyvai nėra nauji, jie neprieštarauja ankstesnei šio teismo praktikai, nes automatiškai &nbsp;finansin ė s korekcijos niekada nebuvo taikomos . Pažymėjo, jog &nbsp;teisinis reguliavimas &nbsp;taip pat &nbsp;nėra pakeistas . Akcentavo, jog žala Europos Sąjungos biudžetui gali būti tiek reali, tiek potenciali, &nbsp;todėl &nbsp;tai , &nbsp;kad nekilo kon k ret ū s finansiniai padariniai, nereiškia , jog &nbsp;negali būti taikomos finansin ė s korekcijos . &#xa0; Teisėjų kolegija &#xa0; k o n s t a t u o j a &nbsp; : &#xa0; Nagrinėjamoje administracinėje byloje kilo ginčas dėl VšĮ Centrinės projektų valdymo agentūros 2 024 - 03-14 sp rendimo Nr. 2024/3-35-73 &nbsp;teisėtumo ir pagrįstumo. Rašytiniai bylos įrodymai patvirtina, kad &nbsp; Neringos savivaldybės administracija įgyvendinamam projektui „Socialinio būsto Neringoje, Preiloje, statyba“ Nr. 08.1.2-CPVA-R-408-31-0008 įvykdė supaprastintą pirkimą atviro konkurso būdu „Gyvenamosios paskirties 6 butų gyvenamojo namo (duomenys neskelbtini) &nbsp;statybos darbai“ , pirkimo &nbsp;Nr. 571895 . Kvietimą dalyvauti Pirkime priėmė 2 tiekėjai, pasiūlymus pateikė 2 tiekėjai. Atmestas dalyvio UAB „Svajonių statyba“ pasiūlymas, nes pasiūlyme nurodyta suma viršijo Pirkimui skirtą lėšų sumą, užfiksuotą vidiniuose pirkimo dokumentuose CVP IS Pirkimo paskelbimo dieną. Perkančioji organizacija laimėtoju pripažino UAB „ Žimpra “ pasiūlymą. Su Laimėtoju 2021-12-17 pasirašyta rangos sutartis Nr. V31-271 &nbsp;(vertė – 464 673,31 Eur su PVM). Darbų atlikimo terminas 12 mėn. su galimybe pratęsti 2 mėn. (iki 2023-02-28). Pradinė Sutarties &nbsp;vertė – 464 673,31 Eur (vertė po papildomų darbų – 465 633,88 Eur). Sutarties &nbsp;vertė, finansuojama Projekto lėšomis ir susijusi su įtariamu pažeidimu – 248 460,82 Eur. &nbsp; Ginčijamu 2 024-03-14 sprendimu Nr. 2024/3-35-73 &nbsp; VšĮ Centrinė projektų valdymo agentūra &nbsp;konstatavo, jog p rojekto vykdytojas, vykdydamas Pirkimą, pažeidė Įstatymo &nbsp;17 str aipsnio &nbsp;1 d alyje &nbsp;nustatytus lygiateisiškumo, nediskriminavimo ir skaidrumo principus bei Įstatymo &nbsp;86 st raipsnio &nbsp;2 d alies &nbsp;nuostatas, kadangi Laimėtojas 6 mėn. pavėluotai pateikė, o p rojekto vykdytojas nepagrįstai kaip tinkamą priėmė Pirkimo dokumentų sąlygų neatitinkantį Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimą, tuo iš esmės pakeisdamas esmines Pirkimo dokumentų sąlygas. Byloje nėra ginčo dėl faktinės aplinkybės, kad UAB „ Žimpra “ &nbsp;laidavimo draudimo raštą Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp; AB „Lietuvos draudimas“ &nbsp; išdavė 2022-05-19 &nbsp; (toliau – Laidavimo raštas), t . y. praėjus šešiems mėnesiams po sutarties pasirašymo. Pareiškėja argumentuoja , jog pagal Pirkimo sąlygų 3 priedo 1.21 punktą, Sutartis &nbsp;įsigalioja jos šalims &nbsp;pasirašius Sutartį &nbsp;ir r angovui pateikus tinkamą Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimą ir vertina, jog nuo Sutarties &nbsp;pasirašymo iki Laidavimo rašto išdavimo šalis siejo ikisutartiniai &nbsp;santykiai. Akcentavo, jog dėl atliekamų geologinių tyrimų, Sutartis &nbsp;negalėjo būti vykdoma iškart po jos pasirašymo ir vertino, jog reikalavimas pateikti sutarties įvykdymo užtikrinimą, kai sutartis realiai negali būti vykdoma, reiškia, kad rangovas realiai patiria išlaidas (sumokėdamas draudimo įmoką draudimo bendrovei, įnešdamas lėšas į banko sąskaitą, sumokėdamas atlyginimą bankui), nors sutarties realiai nevykdo ir jokių pajamų negauna ir tai pažeidžia CK 6 .163 straipsnio &nbsp; 1 dalyje įtvirtintą sąžiningumo principą. Pabrėžė, kad Sutarties &nbsp;7.1. punkte numatytas reikalavimas rangovui pateikti užtikrinimą Užsakovui ne vėliau kaip per 1 0 dienų nuo Sutarties &nbsp;pasirašymo buvo pratęstas, kol UAB „ Žimpra “ realiai galės pradėti vykdyti Sutartį . Su tokia pareiškėjos pozicija teisėjų kolegija nesutinka. Pagal Viešųjų pirkimo įstatymo 86 straipsnio 2 dal ies &nbsp; nuostat a s &nbsp;( redakcij a , galiojusi nuo 2020-08-01 iki 2021-12-01 ) , &nbsp;j eigu tiekėjas, kuriam buvo pasiūlyta sudaryti pirkimo sutartį &nbsp;ar preliminariąją sutartį, nepateikia pirkimo dokumentuose nustatyto pirkimo sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimą patvirtinančio dokumento, laikoma, kad jis (jie) atsisakė sudaryti pirkimo sutartį &nbsp;ar preliminariąją sutartį. Tuo atveju perkančioji organizacija siūlo sudaryti pirkimo sutartį &nbsp;ar preliminariąją sutartį tiekėjui, kurio pasiūlymas pagal nustatytą pasiūlymų eilę yra pirmas po tiekėjo, atsisakiusio sudaryti pirkimo sutartį &nbsp;ar preliminariąją sutartį, jeigu tenkinamos šio įstatymo &nbsp;45 straipsnio 1 dalyje išdėstytos sąlygos. &nbsp; Analogiška nuostata numatyta ir šalių pasirašytos Sutarties &nbsp; 7 .1. punkte, reglamentuojančiame, jog jei r angovas per 1 0 dienų laikotarpį Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrinimo nepateikia, laikoma, kad r angovas atsisakė sudaryti sutartį. Pažymėtina, jog šios nuostatos yra imperatyvios ir jokių išimčių nenumato, o pareiškėjo atstovo akcentuota teisė pakeisti sutartį (t. y. &nbsp;atsižvelgiant į sąžiningo elgesio pareigą pratęsiant 10 dienų terminą &nbsp;iki 6 mėnesių ) , vertintina kaip pasirinkta gynybinė pozicija ir kilusiam ginčui spręsti neturi juridinės reikšmės . &nbsp; Pabrėžtina, kad &nbsp;pagal Sutarties &nbsp; 1 0 skyrių, Sutarties &nbsp; pakeitimai turi visų pirma atitikti leistinumo kriterijų ir , antra, jie turi &nbsp;būti rašytiniai (įforminti protokolu) . P areiškėja nepateikė teismui jokių įrodymų apie pasirašytus Sutarties &nbsp;pakeitimus . Be to, atsižvelgiant į Sutarties &nbsp;1.9 punktą, numatytas tik techninio projekto sprendinių, apibūdinančių darbus, keitimas (konkretūs galimi Sutarties &nbsp;pakeitimai detalizuoti Sutarties &nbsp;10.1 punkte). Kadangi aukščiau nurodytos Viešųjų pirkimų įstatymo bei Sutarties &nbsp;imperatyvios normos aiškiai apibrėžia užtikrinimą patvirtinančio dokumento &nbsp;nepateikimo pasekmes , t. y. &nbsp;Sutartis nesudaroma, laikant, jog rangovas atsisakė ją sudaryti, atmestini kaip nepagrįsti pareiškėjos argumentai dėl tarp šalių susiklosčiusių ikisutartinių &nbsp;teisinių santykių. Remiantis tuo, kas išdėstyta, ginčijamo sprendimo išvada, jog pareiškėja Laimėtojui 6 mėn. pavėluotai pateikus Pirkimo dokumentų sąlygų neatitinkantį Sutarties &nbsp;įvykdymo užtikrini mą, nepagrįstai jį priėmė kaip tinkamą, tuo iš esmės pakeisdama esmines Pirkimo dokumentų sąlygas , vertintina kaip pagrįsta ir teisėta. Sutinkamai su Įstatymo 29 straipsnio 2 dalies 1 ir 6 &nbsp; punkt ais , 86 straipsnio 2 dal imi, Pirkimo sąlygų 68 punktu, Sutarties &nbsp;7.1. punktu, pareiškėja turėjo laikyti, kad Laimėtojas atsisakė sudaryti Sutartį &nbsp;bei skelbti naują pirkimą &nbsp;(nesant kitų tiekėjų) . Ginčijama me &nbsp; administracini ame &nbsp;akt e pažeidimu taip pat pripažinta aplinkybė , jog 2022-05-19 Laidavimo rašte nepagrįstai numatyta, kad laiduojama suma mažėja proporcingai draudėjo pagal sutartį įvykdytų statybos darbų sumai , nes Pirkimo sąlygų 68 p., Sutarties &nbsp;projekto 1.1 p., 2.1 p., 3.4 p., 7.1-7.5 p. buvo keliam a &nbsp;sąlyga, kad Sutarties įvykdymo užtikrinimo suma turi išlikti tokia pati visą Sutarties &nbsp;vykdymo laikotarpį. Išimčių, leidžiančių mažinti užtikrinamą sumą dėl Sutarties vykdymo metu dalies įvykdomų statybos darbų, nebuvo nustatyta. &nbsp; Sutarties &nbsp;7.1 punktas inter &nbsp;alia &nbsp;numato, jog sutarties įvykdymo užtikrinimo būdai pagal šį punktą yra banko garantija, išduota banko ar kitos kredito įstaigos (pagal Lietuvos Respublikos civilinio kodekso 6.93 str.) arba laidavimas (laidavimo sutartis), išduotas draudimo bendrovės (pagal Lietuvos Respublikos civilinio kodekso 6.76 ir 6.77 str.). Pagal Sutarties &nbsp;7.3 punktą, sutarties įvykdymo užtikrinimu garantuojama ar laiduojama, kad užsakovui bus sumokėta nustatyta pinigų suma ar atsakyta už rangovo prievoles dėl to, kad rangovas neįvykdė įsipareigojimų pagal Sutartį ar vykdė juos netinkamai. &nbsp;Banko garantijos ar laidavimo suma nurodyta Sutarties &nbsp;3.4 punkte – 23233,67 Eur. &nbsp;Galimybė šią sumą mažinti nėra numatyta. Nagrinėjamu atveju , &nbsp; 2022-05-19 atlikimo laidavimo draudimo rašte Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp; nurodyta laidavimo suma, atitinka Sutarties &nbsp;3.4 punktą – 23233,67 Eur, tačiau minėtame rašte numatyta , jog laiduojama suma mažėja proporcingai Draudėjo (UAB „ Žimpra “) pagal Sutartį įvykdytų statybos darbų sumai . Priešingai nei nurodo pareiškėja, minėtame laidavimo draudimo rašte nėra išskirta, jog mažėja ne suma 23233,67 Eur &nbsp;( t. y. nėra išskirtos skirtingos laidavimo ir draudimo sumos ). &nbsp; Kaip skunde argumentuoja &nbsp;pareiškėja, CK &nbsp;6.78 straipsnio 2 dal yje yra įtvirtina , jog &nbsp;j eigu laiduojama suma viršija skolą, tai ji turi būti sumažinta iki skolos dydžio. &nbsp; Tačiau šiuo atveju laidavimas yra skirtas užtikrinti tinkamą Sutarties įvykdymą. Pradinės sutarties vertė ir sutarties kaina pagal 3.4 punktą – 464673,31 Eur, o Sutarties įvykdymo užtikrinimo suma yra tik 5 proc. nuo Sutarties kainos. S pręstina , kad net ir UAB „ Žimpra “ atlikus dalį darbų pagal Sutartį, laiduojama suma neturėjo mažėti, nes ji pagal CK &nbsp;6.78 straipsnio 2 dalį negalėjo būti laikoma viršijančia skolą. Todėl sutiktina su atsakovės pozicija , jog 2022-05-19 atlikimo laidavimo draudimo rašt o &nbsp;Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp;nuostata, jog laiduojama suma mažėja proporcingai UAB „ Žimpra “ &nbsp; pagal Sutartį įvykdytų statybos darbų sumai, prieštarauja Pirkimo sąlygų 68 p unktui , Sutarties &nbsp;projekto 1.1, 2.1, 3.4 , 7.1-7.5 p unktams . Teismo posėdžio metu pareiškėjos atstovas papildomai pažymėjo, jog atsakovė turėjo skaičiuoti nuostolius ir taikyti finansinę korekciją ne automatiškai, o tik tada, jei buvo padaryta žala Europos Sąjungos biudžetui. Finansinio koregavimo taikymo teisiniai pagrindai nustatyti visa apimtimi ir tiesiogiai taikytiname Tarybos reglamente Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos bei Tarybos reglamente Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006. Siekiant apsaugoti Europos Sąjungos finansinius interesus, Reglamentu Nr. 2988/95 nustatomos bendrosios taisyklės, reglamentuojančios vienodus patikrinimus ir administracines priemones bei nuobaudas už Europos Sąjungos teisės aktų pažeidimus (Reglamento Nr. 2988/95 1 str. 1 d.). Reglamento Nr. 1303/2013 143 straipsnio „Valstybių narių atliekamos finansinės pataisos“ 2 dalyje įtvirtinta, kad valstybės narės atlieka reikiamas finansines pataisas, kurias reikia atlikti dėl veiksmuose arba veiksmų programose nustatytų pavienių ar sisteminių pažeidimų. Atliekant finansines pataisas, panaikinamas visas veiksmui arba veiksmų programai skirtas viešasis įnašas arba jo dalis. Taigi finansinio koregavimo mechanizmas pagal aptariamus Europos Sąjungos reglamentus taikomas tuomet, kai nustatoma tam tikrų faktinių ir juridinių pagrindų visuma. Visų pirma, turi būti nustatomas pažeidimas, kaip jis suprantamas pagal Reglamento Nr. 1303/2013 nuostatas. Antra, nustačius pažeidimą, turi būti sprendžiama dėl padarinių – finansinės korekcijos – taikymo. Reglamento Nr. 1303/2013 2 straipsnio 36 dalyje įtvirtinta, kad pažeidimas – tai bet koks įgyvendinant ESI fondus padarytas Europos Sąjungos teisės ar nacionalinės teisės, susijusios su jos taikymu, pažeidimas dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiksmų ar neveikimo, kai nepagrįstas išlaidas įtraukus į Europos Sąjungos biudžetą padaroma ar būtų padaryta &nbsp; žala Europos Sąjungos biudžetui. Iš esmės analogiška pažeidimo samprata buvo įtvirtinta ir iki 2013 m. gruodžio 31 d. galiojusio Tarybos reglamento Nr. 1083/2006 2 straipsnio 7 dalyje, pagal kurią pažeidimas – tai Bendrijos teisės nuostatų pažeidimas, susijęs su ūkio subjekto veiksmais ar neveikimu, kai dėl nepagrįstų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto išlaidų padaroma arba gali būti padaryta žala bendrajam biudžetui. Taip pat aptariamo pažeidimo kvalifikuojamieji požymiai, atsižvelgiant į šiais reglamentais siekiamus tikslus, turi būti aiškinami vienodai su pirmiau minėtu Reglamentu Nr. 2988/95, kurio 1 straipsnio 2 dalyje įtvirtinta, kad pažeidimas – tai bet kuris Europos Sąjungos teisės aktų nuostatų pažeidimas, nulemtas ekonominės veiklos vykdytojo veiksmų ar neveikimo, dėl kurio Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams padaroma žala sumažinant ar iš viso prarandant pajamas, gaunamas iš tiesiogiai Europos Sąjungos vardu surinktų nuosavų lėšų, arba darant nepagrįstas išlaidas. Europos Sąjungos &nbsp;Teisingumo Teismas &nbsp;(toliau – ESTT) , aiškindamas Reglamento Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalį ir Reglamento Nr. 1083/2006 2 straipsnio 7 dalį, yra konstatavęs, jog sąvoką „pažeidimas“, kaip ji suprantama pagal minėtas normas, reikia aiškinti kaip apimančią ne tik Europos Sąjungos teisės pažeidimą, bet ir nacionalinės teisės normų, padedančių užtikrinti Europos Sąjungos lėšomis finansuojamų projektų valdymą reglamentuojančių Europos Sąjungos teisės nuostatų tinkamą taikymą, pažeidimą. Kadangi negalima atmesti galimybės, kad nacionalinės teisės aktų pažeidimai gali pakenkti atitinkamų fondų lėšų panaudojimo veiksmingumui, aiškinimas, kad šių nuostatų pažeidimas nėra „pažeidimas“, kaip jis suprantamas pagal Reglamento Nr. 1083/2006 2 straipsnio 7 punktą, neužtikrintų, kad bus visiškai pasiekti Europos Sąjungos teisės aktų leidėjo šioje srityje siekiami tikslai ( ESTT &nbsp;2016 m. gegužės 26 d. sprendimo N . , C-260/14 ir C-261/14, 37 ir 42 punktai). Atsižvelgiant į nurodytas reglamentų nuostatas bei ESTT &nbsp;išaiškinimus (žr. ESTT &nbsp;2020 m. spalio 1 d. sprendimo E. M. M . , C-743/18, 51 punktą), pažeidimo buvimas reiškia, kad turi būti įvykdytos trys sąlygos: pirma, turi būti padarytas Europos Sąjungos teisės (arba nacionalinės teisės, susijusios su Europos Sąjungos teisės taikymu) pažeidimas; antra, šis pažeidimas turi būti padarytas ūkio subjekto veiksmais ar neveikimu; ir, trečia, turi būti padaryta reali ar potenciali &nbsp; žala Europos Sąjungos biudžetui. Nagrinėdama administracinę bylą, teisėjų kolegija pripažino, kad skundžiamu sprendimu &nbsp; pagrįstai ir teisėtai pareiškėja pripažinta pažeidusia nacionalinės teisės, susijusios su Europos Sąjungos teisės taikymu , reikalavimus. Todėl siekiant &nbsp;įvertinti ginčijamo administracinio akto teisėtumą finansinės korekcijos taikymo aspektu, būtina nustatyti žalos Europos Sąjungos biudžetui padarymo faktą. Neringos savivaldybės administracija skunde ir jos atstovas teismo posėdžio metu tvirtino, kad jokia žala Europos Sąjungos biudžetui padaryta nebuvo. Tačiau Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas ne kartą yra išaiškinęs, kad teisės aktai nenustato, jog finansinės korekcijos negali būti taikomos, jei pažeidimai nesukėlė tiesioginių, matomų neigiamų padarinių ( pvz., Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo 2022 m. lapkričio 16 d. nutartis administracinėje byloje Nr. A-441-525/2022 ; 2022 m. gruodžio 14 d. nutartis administracinėje byloje Nr. A-652-662/2022 ). Taigi, kaip pažymima administracinės jurisprudencijos nuostatose, net ir formalūs pirkimo dokumentų trūkumai faktiškai gali atgrasyti potencialius dalyvius nuo dalyvavimo viešajame pirkime, o esamiems dalyviams gali realiai sutrukdyti pateikti tinkamą pasiūlymą ( pvz., Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo 2018 m. balandžio 23 nutartis administracinėje byloje Nr. A-727-502/2018 ). Net ir formalūs viešojo pirkimo trūkumai konkrečioje situacijoje gali patvirtinti, kad pirkimas buvo atliktas pažeidžiant skaidrumo, viešumo, vienodo vertinimo ar kitus pagrindinius viešųjų pirkimų vykdymo imperatyvus. Vien tik šių principų pažeidimas gali sudaryti pagrindą taikyti griežtas poveikio priemones, nes tokie pirkimo trūkumai paprastai negali būti laikomi mažareikšmiais ( pvz., Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo 2013 m. gruodžio 23 d. nutartis administracinėje byloje Nr. A756-2046/2013; 2017 m. liepos 28 d. sprendimas administracinėje byloje Nr. eA-1096-858/2017 ; 2018 m. balandžio 23 d. nutartis administracinėje byloje Nr. A-727-502/2018 ; 2021 m. gruodžio 8 d. nutartis administracinėje byloje Nr. eA-2709-438/2021 ). Nagrinėjamu atveju, UAB „ Žimpra “ nustatytu terminu nepateikus Sutarties įvykdymo užtikrinimo ir pareiškėjai laikantis teisinio reglamentavo bei iš naujo paskelbus pirkimą, negalima atmesti galimybės, kad galėjo būti &nbsp; pateikta daugiau &nbsp;pasiūlymų , juose galėjo būti nurodytos mažesnės kainos ar tai galėjo lemti kitokius pasiūlymus (pavyzdžiui, dėl darbų &nbsp;užbaigimo termino). &nbsp; Todėl dėl pareiškėjos padaryto pažeidimo kilo konkurencijos pusiausvyros pažeidimo rizika, kas atitinka potenciali os žal os &nbsp;Europos Sąjungos biudžetui &nbsp;padarymo sąlygą ir sudaro teisinį pagrindą taikyti finansinę korekciją bei &nbsp;reikalauti grąžinti nepagrįstai gautas lėšas iš Europos Sąjungos fondų. Kita vertus, Reglamento Nr. 1303/2013 143 straipsnio 2 dalyje įtvirtinta, kad taikytinos korekcijos dydis turi būti nustatomas, atsižvelgiant į pažeidimo pobūdį, sunkumą, fondų finansinius nuostolius. Be to, valstybė narė taiko proporcingą korekciją. ESTT &nbsp;pažymėta, kad, jeigu tai yra vienkartinis nesisteminis pažeidimas, kiekvienu atveju turi būti atliekamas nagrinėjimas, atsižvelgiant į visas reikšmingas aplinkybes ir taikant tuos tris kriterijus ( ESTT &nbsp;2016 m. liepos 14 d. sprendimo W . &nbsp;– M . &nbsp;na prawach &nbsp; powiatu , C?406 /14, 47–48 punktai). Iš ginčijamo administracinio akto turinio matyti, jog atsakovė, taikydama finansinę korekciją, vadovavosi Komisijos 2019 m. gegužės 14 d. sprendimu, nustatančiu su Europos Sąjungos finansuotomis išlaidomis susijusių finansinių pataisų, kurias reikia atlikti dėl taikytinų viešųjų pirkimų taisyklių nesilaikymo, nustatymo gaires C (2019) 3452. Gairėse (1.1 p.) nurodyta, kad jų tikslas užtikrinti proporcingumą. Šiam tikslui svarbu, kad spręsdama dėl finansinės pataisos Komisija atsižvelgtų į pažeidimo pobūdį ir sunkumą bei susijusį finansinį poveikį Sąjungos biudžetui. Vis dėlto laikoma, kad viešųjų pirkimų pažeidimų atveju finansinio poveikio tiksliai kiekybiškai įvertinti neįmanoma dėl pažeidimo pobūdžio. Todėl šiais atvejais susijusioms išlaidoms, atsižvelgiant į pažeidimų pobūdį ir sunkumą, laikantis 1.4 skirsnyje nustatytų kriterijų (pažeidimo pobūdis, jo sunkumas, susiję finansiniai fondų nuostoliai), turi būti taikoma fiksuoto dydžio pataisa. Atsakovė pagal analogiją atsižvelg ė &nbsp;į Gairių 2.2 lentelės 17 p unktą , kuriame nurodoma, kad pažeidimas nustatomas, kai vykdomos „ Derybos sutarties skyrimo procedūros metu, įskaitant laimėjusio pasiūlymo keitimą vertinimo metu“, t. y., kai „&lt;...&gt; pagal atvirą arba ribotą procedūrą perkančioji organizacija derasi su kuriuo nors vienu arba keliais konkurso dalyviais vertinimo etapu, ir todėl pradinių skelbime apie pirkimą arba pirkimo specifikacijose nustatytų sąlygų atžvilgiu iš esmės pakeičiama sutartis.“ , ir tokiu atveju taikoma &nbsp;fiksuota &nbsp;25 proc. finansinė korekcija . Centrinė projektų valdymo agentūra skaičiavo, jog nuo Sutarties vertės, tenkančios Projektui t. y. nuo 248 460,82 Eur su PVM , p ažeidimo tyrimo metu nustatyta netinkamų finansuoti išlaidų suma &nbsp;( 2 5 proc.) sudaro 62 115,21 Eur, kuri gali kisti keičiantis Sutarties vertei . &nbsp; Tačiau įvertinus ginčijamame sprendime nurodytus argumentus dėl finansinės korekcijos dydžio konstatuotina, jog &nbsp;taikydama 2 5 proc. finansinę korekciją, atsakovė jos tinkamai neindividualizavo, t. y. neatsižvelgė į pažeidimo pobūd į , sunkum ą, neįvertino eilės pareiškėjos nurodytų aplinkybių – kad rangovas UAB „ Žimpra “ tinkamai įvykdė savo įsipareigojimus pagal Sutartį ir Sutarties įvykdymo užtikrinimas niekada nebuvo panaudotas, kad Pirkime dalyvavo vienintelis tiekėjas UAB „ Žimpra “ ( UAB „Svajonių statyba“ pasiūlyme nurodyta suma viršijo Pirkimui skirtą lėšų sumą ), todėl Įstatymo 8 6 straipsnio 2 dalies tiesioginis taikymas, t. y. siūl ymas &nbsp;sudaryti pirkimo sutartį &nbsp;ar preliminariąją sutartį tiekėjui, kurio pasiūlymas pagal nustatytą pasiūlymų eilę yra pirmas po tiekėjo, atsisakiusio sudaryti pirkimo sutartį, nebuvo įmanomas, privalėjo būti skelbi a mas naujas pirkimas, o atsižvelgiant į minimalų Pirkime dalyvavusių tiekėjų skaičių, tikimybė, jog potencialių tiekėjų skaičius , &nbsp; tapatų p irkimą &nbsp;iš naujo paskelbus &nbsp; būtų didesnis vertintina kaip nežymi (atsižvelgtina, jog Pirkimas paskelbtas 2021-11-03 , Sutartis pasirašyta 2021-12-17 , Sutarties įvykdymo užtikrinimas nepateiktas iki 2021-12- 2 7 , t. y. pakartotinis pirkimas būtų skelbiamas praėjus mažam laiko tarpui nuo pirminio Pirkimo paskelbimo) &nbsp; ir kt. Nors teisėjų kolegija pripažino, jog dėl pareiškėjos padaryto pažeidimo kilo konkurencijos pusiausvyros pažeidimo rizika , tačiau įvertinus aukščiau nurodytų aplinkybių visumą, ši rizika laikytina minimalia. T eisėjų kolegijos vertinimu, nurodytos &nbsp;aplinkybės &nbsp; sudaro pagrindą pritaikytos 2 5 proc. finansinės korekcijos dydį mažinti ir laikyti, kad pažeidimo pobūdį, sunkumą ir fondų finansinius nuostolius atitinkanti bei proporcinga yra 5 &nbsp;proc. finansinė korekcija. Dėl to atsakov ės &nbsp; VšĮ Centrinės projektų valdymo agentūros 2 024-03-14 sprendime Nr. 2024/3-35-73 &nbsp;pritaikyta 2 5 proc. finansinė korekcija mažintina iki 5 proc. nuo sutarties vertės, &nbsp; tenkančios Projektui t. y. nuo 248 460,82 Eur su PVM , &nbsp;- iki 1 2 423,04 Eur (iš kurios atitinkamai turėtų būti atskaitoma nurodyta 864,59 Eur netinkamų &nbsp;finansuoti projekto išlaid ų &nbsp;suma ). Vadovaujantis bendruoju Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo &nbsp;40 straipsnio 1 dalyje įtvirtintu bylinėjimosi išlaidų atlyginimo principu – proceso šalis, kurios naudai priimtas sprendimas, turi teisę gauti iš kitos šalies savo išlaidų atlyginimą. &nbsp; Nagrinėjamoje byloje pareiškėj o s skundas tenkintinas iš dalies ( 2 5 proc. - reikalavimas dėl administracinio akto &nbsp;panaikinimo netenkintas, tačiau sumažinta finansinė korekcija ), todėl laikytina, kad ji įgijo teisę į atitinkamą dalį &nbsp;patirtų ir rašytiniais įrodymais pagrįstų bylinėjimosi išlaidų atlyginimą. Pareiškėjos atstovas advokatas prašo priteisti 9 19, 60 Eur atstovavimo &nbsp;išlaidas, kurias sudaro skundo parengimo išlaidos, bei kreipiantis į teismą sumokėtą 2 2,50 Eur žyminį mokestį. Pareiškėjos prašom a &nbsp;priteisti advokato atstovavimo išlaidų sum a neviršija Li etuvos Respublikos teisingumo ministro 2004 m. balandžio 2 d. įsakymu Nr. &nbsp; 1R-85 &nbsp; patvirtintų &nbsp; Rekomendacijų &nbsp; dėl civilinėse bylose priteistino užmokesčio už advokato ar advokato padėjėjo teikiamą teisinę pagalbą (paslaugas) maksimalaus dydžio &nbsp; 8. 2 &nbsp;punkte nustatyt o &nbsp;dydži o &nbsp;už skundo parengimą. Prašomos priteisti išlaidos yra tiesiogiai susiję su byla, pagrįstos ir realiai patirtos , t odėl proporcingai patenkintam skundo reikalavimui, pareiškėjai iš atsakovės priteistina 235,53 Eur ((9 1 9,60 + 22,50) x 25 proc.) &nbsp;bylinėjimosi išlaidų &nbsp;suma . &#xa0; Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo 40–41, 8 6–87 straipsniais, 88 straipsnio 1 &nbsp;ir 4 &nbsp;punkt ais , 132 straipsnio 1 dalimi , &nbsp;teisėjų kolegija &#xa0; nusprendžia: &#xa0; p areiškėjo s Neringos savivaldybės administracijos &nbsp; skundą tenkinti iš dalies. Viešosios įstaigos Centrinės projektų valdymo agentūros 2 024 m. kovo 14 d. sprendimu Nr. 2024/3-35-73 pritaikytą finansinę korekciją sumažinti ir taikyti 1 2 423,04 Eur &nbsp;( dvylikos tūkstančių &nbsp; keturių šimtų dvi dešimt trijų &nbsp;eurų ir 0 4 &nbsp;ct ) finansinę korekciją. Kitoje dalyje skundą atmesti kaip nepagrįstą. Iš atsakov ės &nbsp;viešosios įstaigos Centrinės projektų valdymo agentūros pareiškėj a i Neringos savivaldybės administracijai priteisti 235,53 &nbsp;Eur ( du šimtus trisdešimt penkis &nbsp;eurus 53 ct ) bylinėjimosi išlaidų. Sprendimas per keturiolika &nbsp;kalendorinių dienų nuo jo paskelbimo dienos apeliacine tvarka gali būti skundžiamas Lietuvos vyriausiajam administraciniam teismui per Regionų administracin į &nbsp;teism ą . &#xa0; &#xa0; Teisėj ai Erminijus Baziulis &#xa0; &#xa0; Giedrė Kairienė &#xa0; &#xa0; J olanta M edvedevienė &#xa0; &#xa0; &#xa0; &#xa0; &#xa0; &#xa0; &#xa0; Paminėta tekste: CK A-441-525/2022 A-652-662/2022 A-727-502/2018 eA-1096-858/2017 eA-2709-438/2021 //