var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-11-28][nuasmeninta nutartis byloje][1S-116-651-2024].docx Bylos nr.: 1S-116-651/2024 Bylos rūšis: baudžiamoji byla Teismas: Klaipėdos apygardos teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Lietuvos kalėjimų tarnybos Šiaulių kalėjimas 288697120 bausmę/baudž.poveikio priemonę vykdančios institucijos atstovas Klaipėdos apygardos prokuratūra Klaipėdos apylinkės prokuratūra (Palanga) 191884887 prokuroras Kategorijos: Vaiko pirkimas arba pardavimas (BK 157 str. 1 d.) Vaiko pirkimas arba pardavimas (BK 157 str.) BAUDŽIAMOJO PROCESO TEISĖ Nuosprendžio ir nutarties vykdymas Nusikaltimai ir baudžiamieji nusižengimai vaikui ir šeimai (BK XXIII skyrius) Su nuosprendžio vykdymu susijusių nutarčių apskundimas ir skundų nagrinėjimas (BPK 364 str.) ? Bylos Nr. 1S-116-651/2024 Teisminio proceso Nr. &nbsp; 1-01-1-51240-2016-4 Pr ocesinio sprendimo kategorijos: &nbsp; 2.5. 21 (S) &#xa0; &#xa0; &#xa0; KLAIPĖDOS APYGARDOS TEISMAS &#xa0; N &nbsp; U &nbsp; T &nbsp; A &nbsp; R &nbsp; T &nbsp; I &nbsp; S LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 2024 m. lapkričio 28 d. Klaipėda &#xa0; Klaipėdos apygardos teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus teisėja Dalia Kursevičienė, rašytinio proceso tvarka išnagrinėjusi nuteistojo &nbsp; S. K. skundą dėl Tauragės apylinkės teismo Tauragės rūmų 2024 m. spalio 21 &nbsp;d. &nbsp;nutarties, &#xa0; n u s t a t ė: &#xa0; 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; S. K. atlieka bausmę &nbsp;pagal Klaipėdos apygardos teismo 2018 m. birželio 21 d. nuosprendį, pakeistą Lietuvos apeliacinio teismo &nbsp; 2018 m. lapkričio 21 d . &nbsp;nuosprendžiu, kuriuo jis p ripažintas kaltu padarius nusikalstam as &nbsp;veik as , numatyt as &nbsp;Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso (toliau – BK ) &nbsp; 157 straipsnio 2 dalyje ir paskirta bausmė – laisvės atėmimas 8 (aštuoneriems) metams, BK &nbsp;178 straipsnio 1 dal yje ir paskirta bausmė – laisvės atėmim as 1 &nbsp; ( vieneriems ) &nbsp;metams 9 ( devyniems ) &nbsp;mėnesiams. &nbsp; Vadovaujantis BK 63 straipsnio 1,2 dalimis, 5 dalies 2 punktu , &nbsp;paskirt os &nbsp;bausm ė s subendrint os &nbsp;apėmimo būdu, griežtesne bausme apimant švelnesnę, ir paskirt as &nbsp;laisvės atėmim as &nbsp; 8 ( aštuoneriems ) &nbsp;metams. &nbsp; Vadovaujantis BK 63 straipsnio 5 dalies 2 punktu, 9 dalimi, nuosprendžiu pagal BK 157 straipsnio 1 dalį, BK 178 straipsnio 1 dalį paskirta subendrinta bausmė apėmimo būdu subendrinta su Norvegijos Karalystės Jareno apygardos teismo 2017 m. birželio 27 d. nuosprendžiu paskirta bausme ir nustatyta subendrinta bausmė – laisvės atėmimas 8 (aštuoneriems) metams, bausmę atliekant pataisos namuose. Į paskirtą subendrintą bausmę įskaityt as &nbsp;sulaikyme išbūt as &nbsp;laik as &nbsp;nuo 2017 &nbsp;m. rugpjūčio 31 &nbsp;d. &nbsp;iki 2017 &nbsp;m. rugsėjo 1 &nbsp;d. &nbsp;ir pagal Norvegijos Karalystės Jareno apygardos teismo 2017 &nbsp;m. birželio 27 &nbsp;d. &nbsp;nuosprendį atlikt a &nbsp;bausm ė &nbsp;– 8 mėnes iai &nbsp;20 dienų . Bausmės pradžia &nbsp;skaičiuotina nuo nuosprendžio paskelbimo dien os , t. &nbsp; y. 2018 &nbsp;m. birželio 21 &nbsp;d. &nbsp; Bausmės pradžia – 2018 m. birželio 21 d. , bausm ės pabaiga – 2025 &nbsp; m. rugsėjo 29 d. 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Lygtinio paleidimo iš pataisos įstaigos komisija Šiaulių kalėjime 2024 m. rugpjūčio 14 &nbsp;d. nutarimu Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp;nutarė netaikyti nuteistajam S. K. lygtinio paleidimo iš laisvės atėmimo vietos pagal Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo kodekso 82 straipsnio 1 dalies 2 punktą. Nutarime nurodyta, jog nuteistasis jau atliko paskirtos bausmės dalį, kuomet jam gali būti taikomas lygtinis paleidimas iš pataisos įstaigos, tačiau vis dar yra nustatomi jo pakartotino nusikalstamo elgesio riziką bei jo elgesį neigiamai charakterizuojantys kriminogeniniai rizikos veiksniai, galintys paskatinti nuteistąjį nusikalsti pakartotinai, t. y.: kriminalinė patirtis (statinis veiksnys); nestabili finansinė padėtis ir nepakankami lėšų valdymo įgūdžiai; asocialus gyvenimo būdas laisvėje ir destabilizuojančios aplinkos (draugų) poveikis; mąstymo ir elgesio ypatumai (nepakankami problemų sprendimo ir pasekmių įvertinimo įgūdžiai); ankstesnis abejingumas visuomenės interesams. Nurodoma, kad &nbsp;bausmės atlikimo metu drausmine tvarka baustas 4 kartus. Šiuo metu galiojančių nuobaudų neturi. Nusikaltimai tiek Lietuvoje, tiek užsienyje buvo susiję su finansinės naudos siekimu, pajamos buvo gaunamos iš nelegalaus darbo. Finansinė padėtis šiuo metu vertinama, kaip pakankamai stabili ir &nbsp; vertinama kaip kriminogeninis veiksnys. Nuteistojo asocialus gyvenimo būdas laisvėje neabejotinai turėjo įtakos nusikalstamam elgesiui ir destabilizuojančios aplinkos (draugų) poveikis šiuo metu vertinamas kaip valdomas, tačiau vis dar aktualus kriminogeninis veiksnys, nes jo valdymo patirtys mažiau struktūrizuotoje aplinkoje dar maža. Jeigu nuteistajam pavyks išlaikyti pozityvius elgesio ir gyvenimo prioritetų pokyčius, motyvacija keisti gyvenimo būdą, siekis įsitvirtinti prosocialioje aplinkoje ilgainiui gali tapti apsauginiu veiksniu, mažinančiu nusikalstamo elgesio riziką laisvėje. Taip pat nurodoma, kad d arbas su savimi, motyvacija keistis, susitelkimas į asmeninius tikslus vertinami kaip apsauginiai veiksniai, tačiau nepakankami problemų sprendimo ir pasekmių įvertinimo įgūdžiai vis dar vertinami kaip aktualūs su nuteistojo nusikalstamo elgesio rizika siejami kriminogeniniai poreikiai. Nuteistajam &nbsp;2024 m. liepos 16 d. &nbsp;nustatyta vidutinė rizika ir akivaizdi pažanga ją mažinant, tačiau K omisijos vertinimu, visi aukščiau išvardinti veiksniai ir aplinkybės neigiamai charakterizuoja nuteistojo asmenybę bei įvertinus kartu su kitomis, teigiamai charakterizuojančiomis aplinkybėmis vis dar negalima padaryti išvados, kad nuteistojo pažanga jau yra pakankama lygtiniam paleidimui ir nėra garantijų, kad nuteistasis nenusikals. 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Tauragės apylinkės teismo Tauragės rūmų 2024 m. spalio 21 &nbsp;d. &nbsp; nutartimi &nbsp; atmestas nuteistojo &nbsp; S. K. skundas dėl Lietuvos kalėjimų tarnybos Šiaulių kalėjimo lygtinio paleidimo iš laisvės atėmimo vietų įstaigos komisijos 2024 m. rugpjūčio 14 d. nutarimo Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp;panaikinimo . 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nuteistasis &nbsp; S. K. skund u prašo panaikinti &nbsp; Tauragės apylinkės teismo Tauragės rūmų 2024 m. spalio 21 &nbsp;d. &nbsp;nutartį ir, vadovaujantis Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo kodekso (toliau – BVK ) 157 straipsnio 1 dalies 2 punktu. taikyti lygtinį paleidimą iš pataisos įstaigos. 4.1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Skunde nurodoma , kad &nbsp;s kundžiama &nbsp; nutartis yra neobjektyvi, visapusiškai neatsižvelgta į 2024 m. liepos 17 d. S ocialinio tyrimo išvadą ir nuteistojo &nbsp;atsiliepime išdėstytas aplinkybes. Pažymima, kad S ocialini o &nbsp;tyrimų išvadą sudaro specialistai , &nbsp;kurie dirba su nuteistaisiais, mato juos, užduoda atitinkamus klausimus, stebi elgseną, ir sudaro kvalifikuotą nuomonę sprendžiant iš gautų atsakymų, bendravimo su nuteistuoju. P agal elgesio rizikos vertinimą (OASys) yra padaryta akivaizdi pažanga . Nors apylinkės teismas nurodė, kad per visą bausmės atlikimo laiką nuteistasis buvo &nbsp;baustas keturis kartus , tačiau pažymima, kad nuteistasis taip pat buvo skatintas keturis kartus už nepriekaištingą elgesį . Be to, neatkreip tas &nbsp;dėmes ys &nbsp;į tai, jog nuteistasis S. K. nuo 2024 &nbsp;m. liepos 12 d. &nbsp;iki šiol d irb a &nbsp;UAB „ (duomenys neskelbtini) “ &nbsp;prekybos vadybininku . Nurodoma, kad būdamas &nbsp;Vilniaus kalėjime , jis ieškojo darbo įkalinimo įstaigoje, bet &nbsp;nesant tiek darbo vietų nėra kiek yra nuteistųjų , prašymas &nbsp;buvo &nbsp;atmestas . A tsirad us &nbsp;galimyb ei &nbsp;vykdyti individualią veiklą , &nbsp;iš &nbsp; karto pradėjo dirbti. &nbsp;Taigi, a pylinkės teismas neatsižvelgė į teigiamas nuteistojo charakteristikas . Skundžiamoje nutartyje išdėstyti Komisijos &nbsp; n utarime paminėti faktai, tačiau nepateikta šių faktų analiz ė . Apylinkės teismo nutartis pažeidžia motyvuotumo ir teisin i o aiškumo reikalavimus, &nbsp;todėl &nbsp;negali būti palikta galioti. Nors r emtasi tuo, kad nuteistasis S. K. anksčiau teistas 5 kartus , tačiau pažymima, kad b ausmes už šiuos nusikaltimus yra &nbsp;atlikęs. Todėl šiuo atveju pažeistas non bis in idem &nbsp; principas . &nbsp; 4.2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Skunde pažymima, kad l ygtinio paleidimo institucija sukurta kaip priemonė, suteikianti nuteistajam galimybė grįžti į bendruomenę ir, būnant nuolat prižiūrimam, įrodyti savo naudingumą jai. &nbsp; Tokiu atveju &nbsp;keičiasi tik bausmės atlikimo sąlygos, &nbsp; kadangi nuteistajam būna taikoma intensyvi priežiūr a. &nbsp; Nurodoma, kad &nbsp;paleidžiant nuteistąjį lygtinai, keičiasi jo socialinė aplinka, socialinis ryšis stiprėja ir išlaiko motyvacija būti laisvėj e , be to &nbsp;gerėja ne tik jo ekonomi nė &nbsp; padėtis , bet ir valstybės , s usimažina recidyvizmo rizik a . &nbsp; Skunde n uteistasis remiasi 1961 m. baudžiamuoju kodeksu &nbsp;ir nurodo, kad naujame kodekse nurodyta lygtinio paleidimo sąlyga yra abstrakti, iš jos išbrauktas žodis „perauklėti“. Nuteistasis daro išvadą, kad &nbsp;i š esmės nustatyti, ar nuteistasis „pasitaisė “ , ar ne, yra neįmanoma , ši sąlyga gali būti nustatoma tik remiantis subjektyviais kriterijais. &nbsp; P rognozuojamas asmens elgesys laisvėje &nbsp;nepagrįstai vertinamas tik pagal asmens elgesį įkalinimo įstaigoje. Be to, neaišku kokie nuteistojo elgesio pokyčiai turėtų būti vertinami . Nurodoma, kad l ygtinis &nbsp; paleidimas būtent ir priklauso alternatyvių bausmės priemonių si s temai. Kadangi sąlygos įkalinimo įstaigose yra nepriimtinos, todėl lygtinio paleidimo politikos liberalizavimas yra neišvengiama būtinyb ė . 4.3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Skunde teigiama, kad pagal teismų praktiką, lygtinio paleidimo klausimas turi būti sprendžiamas objektyviai ir visapusiškai įvertinant BVK 164 str aipsnio &nbsp;2 d alyje &nbsp;nurodytas aplinkybes . Skunde remiamasi Kauno apygardos teismo nutartimis Nr. 1 S-806- 1 75/2012 , 1S-796-658/2012, 1S-1006-478/2012 , 1S-854-133/2012 , 1S - 709-133/2012, Vilniaus apygardos teismo nutartimis Nr. 1S-1114 -574/2013, 1S-1654-387/2015, 1S-1114-574 /2013. &nbsp;Teismų praktikoje pripažįstama, kad nei anksčiau padarytų nusikaltimų sunkumas, nei jų kiekis nėra veiksn iai, įtakojantys lygtinio paleidimo taikym ą. Tai pažymėta bylose Nr. 1S-1006-478/2012 , 1S-806-175/2012, 1S-796-658/2012, 1S-854-133/2012, 1S-1654-387/2015 , TS- 24-271/2017. Vilniaus apygardos teismas nutartimi Nr. 1S-610-870/2016 taikė lygtinį paleidimą net ir esant ne vienai galiojančiai nuobaudai. Šie precedentai yra galiojantys ir, vadovaujantis Lietuvos Respublikos teismų įstatymo 33 straipsni u &nbsp;yra privalomi. Pažymima, kad teismų precedentų kolizija yra negalima, o jei tokia kolizija įvyko, tada privalo būti taikomas tas precedentas, kuris nuteistajam asmeniui yra palankesnis. 4.4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Taip pat skunde nurodoma, kad nepaneigta, jog nuteistasis yra įvykdęs visas individualiame socialinės reabilitacijos plane numatytas priemones . Teismas neatsižvelgė į tai, kad egzistuoja formalios lygtinio paleidimo sąlygos. Be jokio pagrindo buvo neįvertin ta reabilitacijos pažanga. N epakankami įvertino nuteistojo &nbsp; S. K. resocializacijos ir integracijos svarbą, kuri padėtų lengviau adaptuotis laisvėje. Pažymima, jog nors nustatyta , jog nuteistasis priklauso vidutinės rizikos grupei, tačiau padaryta akivaizdi pažanga ją mažinant. &nbsp;Įvairių programų poveikis yra efektyvesnis jas taikant, kai asmuo yra lais vėje. &nbsp;Adaptacijos tikslas n umato tai, jog asmuo, kuris jau atliko bausmės dalį , teoriškai turėtų grįžti į visuomenę , turėdamas tą patį stat u są, kurį turėjo iki nuosprendžio priėmimo. &nbsp; &nbsp; 4.5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Be to, teigiama, kad s kundžiamoje nutartyje nepagrįstai konstatuota, kad nėra pagrindo manyti, jog nuteistasis yra pasitaisęs. Nurodoma, jog išvados turi būti grindžiamos konkrečiais faktais. Apylinkės teismas neaptarė jokių argumentų ir nenurodė nei vienos priežasties, dėl ko nuteistojo atžvilgiu priėmė neigiamą sprendimą. Be to, nuteistojo manymu, bausmės tikslai jau yra realizuoti arba šiuo metu sėkmingai realizuojami. Nurodoma, jog dalį bausmės, sudarantį pagrindą lygtiniam paleidimui iš pataisos įstaigos, yra atlikęs. Pats bausmės paskyrimo faktas ir jos realus dalinis atlikimas, padarė nuteistajam S. K. poveikį, jis padarė išvadas, žada ateityje nenusikalsti. Jo teigiamas &nbsp;elgesys pataisos namuose rodo, kad nusikalstamas elgesys jam jau yra nepriimtinas. &nbsp;Pas tebima, kad teisingumo principo įgyvendinimas apima ne tik teisingą nubaudimą , bet ir galimybę &nbsp;resocializuotis , grįžti į visuomenę. &nbsp;Paskatinimo priemonių ir nuobaudų skyrimas nuteistiesiems yra vien a &nbsp;iš &nbsp;pagrindinių socialinės reabilitacijos formų . Nuobaudos skyrimas &nbsp;jokiu būdu negali būti traktuojamas kaip nuteistąjį neigiamai charakterizuojanti aplinkybė &nbsp;– tai socialinės reabilitacijos forma, ir vertinami turi būti taikytos socialinės reabilitacijos priemonės rezultatai. &nbsp; Pažymima, kad , &nbsp;kaip matyti, nuteistojo &nbsp; reagavimas į socialinės reabilitacijos priemones yra pozityvus . &nbsp; Be to, nurodoma, kad Europos tarybos r ekomendacija Rec &nbsp; (200 3 ) 22 valstybėms na rėms &nbsp; dėl lygtinio paleidimo numato, kad lygtinis paleidimas yra &nbsp; viena efektyviausių ir konstruktyviausių priemonių , užkertančių kelią pakartotiniam pažeidimui ir skatinančių reintegraciją , suteikiant kaliniui planuojamą, remiamą ir &nbsp; prižiūrimą įsiliejimą į visuomenę. &nbsp; Nurodoma, kad p ageidautina kiek įmanoma trumpinti laisvės atėmimo bausmes , o lygtinis paleidimas yra svarbi priemonė. &nbsp;Lygtinis paleidimas pagal minėtą rekomendacija laikytina norma, o ne išimti mi, t. y. atsisakymas taikyti lygtinį paleidimą , kaip išimtis turi būti aiškiai &nbsp;argumentuotas . Taip pat teigiama, kad probacijos įstatym e nurodyta žala, kurią sukelia ilgalaikis įkalinimas, t. y. šeimų i širimas, savarankiškumo praradimas, socialinių ir darbo įgūdžių praradimas &nbsp;ir kt. &nbsp;Todėl nep a grįstai nurodoma , kad nuteistasis S. K. neturi šeimos , tėvai nelanko, nedarbingas, paradęs socialinius įgūdžius ir kt. &nbsp; &#xa0; Skundas atmestinas . 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Aukštesnysis teismas, įvertinęs nuteistojo skundo bei skundžiamos pirmosios instancijos teismo nutarties argumentus, susipažinęs su skundo nagrinėjimui pateiktais duomenimis, sprendžia, kad pirmosios instancijos teismo priimtas procesinis sprendimas yra teisėtas ir pagrįstas, priimtas įvertinus visas reikšmingas faktines aplinkybes, nuteistojo asmenybę bei vadovaujantis įstatymu. Vertinti bylos duomenis kitaip, nei jie įvertinti skundžiamoje nutartyje, pagrindo nėra. Jo nesudaro ir nuteistojo skundo argumentai. Vien tai, kad pirmosios instancijos teismas byloje esančių duomenų neįvertino taip, kaip tikėjosi S. K. , savaime nereiškia, jog nutartis yra neteisėta ir nepagrįstai &nbsp;atmestas skundas dėl Komisijos &nbsp;nutarimo netaikyti nuteistajam S. K. lygtinio paleidimo iš laisvės atėmimo vietos pagal BVK &nbsp;82 straipsnio 1 dalies 2 punktą . &nbsp; Visiškai nepagrįstas nuteistojo teiginys, jog pirmosios instancijos teismas vadovavosi tik Komisijos nutarimu. Iš skundžiamos nutarties matyti, kad visa teismui pateikta medžiaga, t. y. asmens byla, socialinio tyrimo išvada, kita medžiaga. 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; BVK 82 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad terminuoto laisvės atėmimo bausmę atliekantys nuteistieji, kurių nusikalstamo elgesio rizika žema arba kurie padarė akivaizdžią pažangą ją mažindami, išskyrus šio straipsnio 2 dalyje nurodytus nuteistuosius, gali būti lygtinai paleisti iš laisvės atėmimo vietų įstaigos atlikę tokią bausmės dalį: 1) vieną trečdalį paskirtos laisvės atėmimo bausmės – asmenys, nuteisti už nusikaltimus, padarytus dėl neatsargumo, taip pat nepilnamečiai ir kiti nuteistieji, kuriems paskirta bausmė neviršija ketverių metų laisvės atėmimo; 2) pusę paskirtos laisvės atėmimo bausmės – nuteistieji, kuriems paskirta bausmė viršija ketverius metus, bet neviršija dešimt metų laisvės atėmimo; 3) du trečdalius paskirtos laisvės atėmimo bausmės – nuteistieji, kuriems paskirta bausmė viršija dešimt metų, bet neviršija dvidešimt penkerių metų laisvės atėmimo. &nbsp; 7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Taigi pagal BVK įtvirtintą teisinį reguliavimą, lygtinai gali būti paleidžiami įstatyme numatytą bausmės dalį atlikę nuteistieji, kurių nusikalstamo elgesio rizika yra žema, arba nuteistieji, kurių pakartotinio nusikalstamo elgesio rizika nors ir nėra priskiriama žemai rizikos grupei, tačiau jų pažanga mažinant šią riziką yra akivaizdi. Pažymima ir tai, kad kiekvienu atveju privaloma įvertinti visas lygtinio paleidimo taikymui reikšmingas aplinkybes, tame tarpe ir nuteistojo elgesį pataisos įstaigoje, jo elgesio ir mąstymo pokyčius, kurie turi būti akivaizdūs ir įtikinantys, jog asmens elgesys pakoreguotas pakankamai, jog būtų galima pagrįstai spręsti, kad laisvės atėmimo bausme taikomi suvaržymai jau turėjo pakankamą poveikį ir išėjęs į laisvę toks asmuo laikysis įstatymų ir daugiau nebenusikals. 8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nuteistojo lygtinio paleidimo iš pataisos įstaigos tvarką ir sąlygas numato aukščiau paminėtos BVK 82 straipsnio nuostatos, tačiau ir jas atitinkantys nuteistieji nėra besąlygiškai paleidžiami, o tik gali būti lygtinai paleisti iš pataisos įstaigos, jei nustatytų aplinkybių visuma duoda pagrindo tokią išvadą padaryti. Pažymėtina, kad lygtinis paleidimas iš laisvės atėmimo vietų įstaigos yra specifinis teisės institutas, nes sprendžiant jo taikymo klausimą iš esmės yra prognozuojamas asmens elgesys ateityje – vertinama, ar būdamas laisvėje nuteistasis nepažeis įstatymų. Toks vertinimas yra nukreiptas į ateitį, o tokios prognozės negali būti padaromos jokiu kitu būdu, kaip tik atsižvelgiant į asmens elgesį praeityje ir jo asmenybę apibūdinančias aplinkybes. 9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Byloje esantys duomenys patvirtina, k ad S. K. yra atlikęs įstatymo nustatytą paskirtos laisvės atėmimo bausmės dalį ( BVK 82 straipsnio 1 dalies 2 punktas), &nbsp;vykdo individualiame socialinės reabilitacijos plane numatytas priemones. T aigi egzistuoja formalus pagrindas taikyti jam lygtinį paleidimą iš pataisos įstaigos . &nbsp; Tačiau lygtinio paleidimo taikymui taip pat būtinos materialiosios sąlygos – manymas, jog nuteistasis laikysis įstatymų ir nenusikals, kurį sąlygoja žema nusikalstamo elgesio rizika ir (ar) akivaizdi pažanga ją mažinant. &nbsp; Pagal „OASys“ metodiką nuteistojo S. K. nusikalstamo elgesio rizika vidutinė . &nbsp; Pažymėtina, kad net ir esant žemai nusikalstamo elgesio rizikai, nustatyta pažanga pat turi būti akivaizdi ir įtikinanti, kad nuteistasis jau yra pasiruošęs gyvenimo tikslų siekti tik teisėtomis priemonėmis, todėl esant nustatytai vidutinei rizikai, visos aplinkybės vertintinos itin atidžiai, kurios leistų daryti neabejotiną išvadą, jog nuteistasis jau yra pasiruošęs gyvenimo tikslų siekti tik teisėtomis priemonėmis. Pakartotinio nusikalstamo elgesio vertinimai nuteistajam buvo atlikti net septynis kartus, 2021 m. vasario 23 d. ver t inimo r izika buvo aukšta, nuo 2021 m. birželio 21 d. nustatomas vidutinis rizikos dydis. &nbsp; Nuteistajam nustatyti vienas statinis ir keturi dinaminiai dinaminių pakartotinio nusikalstamo elgesio riziką didinantys kriminogeniniai veiksniai &nbsp;– kriminalinė patirtis (statinis veiksnys), nestabili finansinė padėtis ir nepakankami lėšų valdymo įgūdžiai, asocialus gyvenimo būdas laisvėje ir destabilizuojančios aplinkos (draugų) poveikis, mąstymo ir elgesio ypatumai (nepakankami problemų sprendimo ir pasekmių įvertinimo įgūdžiai), ankstesnis abejingumas visuomenės interesams. Pažymėtina, kad dinaminių kriminogeninių veiksnių nustatymas rodo, kad su nuteistojo nusikalstamu elgesiu susijusios probleminės sritys bausmės atlikimo metu nėra pakankamai efektyviai koreguojamos, nors nuteistasis ir vykdo jam sudarytą individualų socialinės reabilitacijos planą. Tais atvejais, kai nustatomi neigiamai nuteistojo elgesį apibūdinantys kriminogeniniai veiksniai, ypatingą reikšmę turi konkretūs nuteistojo veiksmai bei pastangos siekiant minimalizuoti šių kriminogeninių veiksnių įtaką galimam savo pakartotiniam nusikalstamumui. 10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Aukštesnės instancijos teismas nesutinka su nuteistojo skundo argumentu, jog apylinkės teismas skundžiamoje nutartyje netinkamai įvertinto teigiamai nuteistąjį charakterizuojančias aplinkybes bei išimtinai vertino nuteistojo padarytų nusikalstamų veikų sunkumą , neigiamai charakterizuojančios aplinkybes, o ne padarytą pažangą bausmės atlikimo metu. &nbsp;Iš skundžiamos nutarties matyti, kad teismas vertino byloje esančių duomenų visumą – nuteistojo elgesį laisvės atėmimo metu, padarytą pažangą, socialinius ryšius, kriminogeninius veiksnius, teistumus ir kt. Be to, priešingai nei teigiama skunde, apylinkės t eismas įvertino ne tik &nbsp; S. K. asmenybę nusikalstamos veikos padarymo metu, tačiau ir jo asmenybės bruožus, elgesį šiuo metu, turimus paskatinimus, aktyvų dalyvavimą socialinės reabilitacijos programose. &nbsp; Apylinkės teismas skundžiamoje nutartyje juos išsamiai aptarė , apygardos teismas jų nekartos. 11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamu atveju, reaguojant į nuteistojo elgesio pozityvius pokyčius bausmės atlikimo metu, jis nuo 2024 m. birželio &nbsp; 14 d. perkeltas bausmę atlikti į Šiaulių kalėjimo Tauragės pusiaukelės namus. Taigi, įvertinus teigiamą nuteistojo elgesį bausmės atlikimo metu, šiuo metu jo teisės ir laisvės yra kur kas mažiau varžomos ir ribojamos, nei teigiamu elgesiu nepasižymintiems nuteistiesiems. Tačiau taip pat atkreiptinas dėmesys ir į tai, kad laikotarpis, per kurį nuteistasis naudojasi švelnesnėmis bausmės atlikimo sąlygomis, dar yra per trumpas, kad būtų galima spręsti, jog jis sugeba laikytis paskirtų įpareigojimų ir draudimų, net ir esant švelnesniam bausmės atlikimo režimui, taip pat, kad būtų galima pagrįstai manyti, jog nuteistojo pasikeitimai yra ilgalaikiai bei stabilūs. 12. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Sp rendžiant lygtinio paleidimo taikymo klausimą turi būti vertinama duomenų, susijusių su nuteistojo pataisos procesu visą bausmės atlikimo laiką, taip pat ypatingą reikšmę turi konkretūs nuteistojo veiksmai bei pastangos siekiant minimalizuoti kriminogeninių veiksnių įtaką galimam pakartotiniam nusikalstamumui. Dėl galimybės taikyti nuteistajam lygtinį paleidimą, turi būti atsižvelgiama į nuteistojo elgesį ir jo pokyčius per visą bausmės atlikimo laiką. Nuteistojo S. K. vertinimo metu galiojančių nuobaudų jis neturėjo, tačiau laisvės atėmimo bausmės atlikimo metu jis 4 kartus baustas drausmine tvarka. Ne visi vidaus tvarkos pažeidimai padaryti bausmės atlikimo pradžioje, kuomet dar galimi adaptaciniai taikomo režimo sunkumai, tačiau daugiau nei keturių metų atliekant bausmę eigoje, tarp jų yra pakankamai ilgi laiko tarpai. Taigi nuteistojo elgesys teigiama linkme nebuvo koreguojamas nuosekliai ir tendencingai. 13. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Iš socialinio tyrimo išvados nustatyta, kad y ra pagrindas manyti, kad darbinės motyvacijos stoka ir menka darbinė patirtis buvo vienu iš nusikalstamą elgesį skatinusių veiksnių. Požiūris šioje srityje yra &nbsp;pasikeitęs, stebimas teigiamas požiūris į legalų darbą, rodoma darbinė motyvacija, įgytos profesinės kvalifikacijos ir atliekamas darbas leidžia daryti prielaidą, kad šios srities kriminogeniniai veiksniai šiuo metu yra valdomi, o įsitvirtinimas darbo rinkoje ir darbinė motyvacija ilgainiui gali tapti apsauginiu veiksniu. Nusikaltimai tiek Lietuvoje, tiek užsienyje buvo susiję su finansinės naudos siekimu, pajamos taipogi buvo gaunamos ir iš nelegalaus darbo. Finansinė padėtis šiuo metu dar nėra vertinama kaip pakankamai stabili ir vertinama kaip kriminogeninis veiksnys. Dabartiniai nuteistojo išlaidų planavimo, lėšų valdymo įgūdžiai kartu su darbine motyvacija ir nuostatų pokyčiais šio veiksnio įtaką mažina . Nuteistojo asocialus gyvenimo būdas laisvėje neabejotinai turėjo įtakos nusikalstamam elgesiui ir destabilizuojančios aplinkos (draugų) poveikis šiuo metu vertinamas kaip valdomas, tačiau vis dar aktualus kriminogeninis veiksnys, nes jo valdymo patirtys mažiau struktūruotoje aplinkoje dar maža. Jeigu nuteistajam pavyks išlaikyti pozityvius elgesio ir gyvenimo prioritetų pokyčius, motyvacija keisti gyvenimo būdą, siekis įsitvirtinti prosocialioje aplinkoje ilgainiui gali tapti apsauginiu veiksniu, mažinančiu nusikalstamo elgesio riziką lai s vėje. Šiuo metu stebima pažanga mažinant šios srities veiksnių įtaką pakartotiniam nusikalstamumui, darbas su savimi, motyvacija keistis, susitelkimas į asmeninius tikslus vertinami kaip apsauginiai veiksniai, tačiau nepakankami problemų sprendimo ir pasekmių įvertinimo įgūdžiai vis dar vertinami kaip aktualūs, su nuteistojo nusikalstamo elgesio rizika siejami kriminogeniniai poreikiai. Nuteistojo abejingumas visuomenės interesams nebejotinai turėjo įtaką jo nusikalstamam elgesiui. Pastaruoju metu nuteistasis demonstruoja pozityvius elgesio ir gyvenimo prioritetų pokyčius bei siekį realizuoti save socialiai priimtinais būdais. 14. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Taigi iš socialinio tyrimo išvados matyti, kad nuteistajam S. K. vis dar nustatomi jo pakartotino nusikalstamo elgesio riziką bei jo elgesį neigiamai charakterizuojantys kriminogeniniai rizikos veiksniai, galintys paskatinti nuteistąjį nusikalsti pakartotinai . Nors skunde akcentuojama darbinė patirtis, nurodoma, jog šiuo metu nuteistasis dirba UAB „ (duomenys neskelbtini) “, tačiau kaip matyti iš &nbsp;socialinio tyrimo išvados matyti, kad įsitvirtinimas darbo rinkoje ir darbinė motyvacija šiuo dar nėra tapusi &nbsp;apsauginiu kriminogeniniu veiksniu. Be to, svarbi aplinkybė tai, jog, kaip minėta, destabilizuojančios aplinkos poveikis šiuo metu vertinamas kaip valdomas, tačiau vis dar aktualus kriminogeninis veiksnys, nes jo valdymo patirtys mažiau struktūruotoje aplinkoje dar &nbsp;maža. Taip pat nepakankami problemų sprendimo ir pasekmių įvertinimo įgūdžiai vis dar vertinami kaip aktualūs. &nbsp; 15. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kaip matyti iš skundžiamos nutarties, pasisakydamas apie su nusikalstama veika bei ankstesne nuteistojo kriminaline praeitimi susijusias aplinkybes, apylinkės teismas, priešingai nei teigiama S. K. skunde, jų nelaikė išskirtinėmis ir nesuteikė joms jokios prioritetinės reikšmės, o vertino kitų aplinkybių visumos kontekste. Taigi, nors nusikalstamos veikos, už kurią nuteistasis atlieka laisvės atėmimo bausmę, pobūdis ir pavojingumas, likusios neatliktos bausmės dalies dydis, sprendžiant lygtinio paleidimo instituto taikymą, nėra esminiai faktoriai, tiesiogiai darantys įtaką teismo sprendimui, tačiau jų vertinimas kitų aplinkybių visumoje įstatymo nedraudžiamas ir negali būti laikomas neteisėtu. 16. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; S kunde pateikiami Vilniaus bei Kauno apygardų &nbsp; teismų sprendimų pavyzdžiai, kai lygtinio paleidimo institutas buvo taikomas, &nbsp;bet &nbsp;pažymėtina, kad teismams sprendžiant bylas precedento galią turi tik tokie ankstesni teismų sprendimai, kurie buvo sukurti analogiškose bylose, t. y. precedentas taikomas tik tose bylose, kurių faktinės aplinkybės yra tapačios arba labai panašios į tos bylos, kurioje buvo sukurtas precedentas, faktines aplinkybes ir kurioms turi būti taikoma ta pati teisė, kaip toje byloje, kurioje buvo sukurtas precedentas. Precedentu privalu vadovautis tik tokioje byloje, kuri iš esmės panaši į ankstesnę, t. y. į tą, kurioje išaiškinta ta pati teisės norma, taikoma panašiomis faktinėmis aplinkybėmis. &nbsp; Įvertinus nurodom as &nbsp;nutar tis &nbsp;tapatumo aspektu, nurodomose nutartyse teismų nustatytos aplinkybės skiriasi nuo faktinių aplinkybių, nustatytų nagrinėjamu atveju. 17. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Papildomai pažymėtina, kad skunde nurodomos Europos Tarybos Ministrų Komiteto 2003 m. rugsėjo 24 d. rekomendacijos Rec (2003)22 „Dėl lygtinio paleidimo“ tik rekomenduoja taikyti lygtinį paleidimą, taip siekiant sumažinti žalingą įkalinimo poveikį ir skatinti kalinių įsiliejimą į visuomenę tokiomis sąlygomis, kurios padėtų garantuoti laisvėje esančios visuomenės saugumą, tačiau tokios rekomendacijos, skirtingai nei kiti Europos Sąjungos teisės aktai, neturi privalomojo pobūdžio. &nbsp; Minėtos Ministrų Komiteto rekomendacijos apibrėžia tik valstybių narių gaires įstatymų leidybos ar politikos srityje ir yra rekomendacinio pobūdžio, o konkretaus asmens lygtinio paleidimo klausimas sprendžiamas laikantis konkrečios valstybės narės įstatymų. &nbsp; Nuteistųjų lygtinio paleidimo iš įkalinimo įstaigų sąlygos ir tvarka yra aiškiai reglamentuota Lietuvos Respublikos teisės aktuose – Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo ir Lietuvos Respublikos &nbsp;baudžiamojo proceso kodeksuose , kurių nuostatomis įstatymų leidėjas lygtinio paleidimo institutą Lietuvoje įtvirtino ne kaip imperatyvų įpareigojimą, o kaip galimybę nuteistajam būti paleistam lygtinai. &nbsp; Tai, kad žemesnės instancijos teismo priimtas sprendimas neatitinka nuteistojo lūkesčių, nėra jo neteisėtumą ar priešingumą konstitucinei doktrinai, įstatymų leidėjų valiai ir Europos Sąjungos teisės aktams bei teismų praktikai lemiantis veiksnys. &nbsp; 18. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsižvelgdamas į &nbsp;tai, kas išdėstyta, apygardos teismas daro išvadą, jog spręsti, kad apylinkės teismas netinkamai įvertino nagrinėjamo klausimo išsprendimui reikšmingas aplinkybes, ar pažeidė teisės normas, reglamentuojančias lygtinio paleidimo taikymą, ir dėl to naikinti jų priimtus sprendimus bei taikyti S. K. lygtinį paleidimą, nėra objektyvaus ir teisinio pagrindo. &nbsp; Skundžiama nutartis priimta atsižvelgus į aktualią nuteistojo asmenybę charakterizuojančią medžiagą, kurios tinkamas įvertinimas nuteistojo skundą nagrinėjančiam teismui leidžia pagrįstai konstatuoti, kad jis vis dar neatitinka BVK nustatytų lygtinio paleidimo iš laisvės atėmimo vietų įstaigos sąlygų, jo asmenybės korekcija nėra pakankama. &nbsp; Dėl to nuteistojo skundas atmetamas, o teisėta ir pagrįsta &nbsp;Tauragės &nbsp;apylinkės teismo Tauragės &nbsp;rūmų 202 4 &nbsp;m. spalio &nbsp;2 1 &nbsp;d. &nbsp;nutartis &nbsp;paliekama galioti. &#xa0; Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos baud žiamojo proceso kodekso 364 straipsnio 8 dalies 1 &nbsp;punktu, teismas &#xa0; n u t a r i a: &#xa0; atmesti &nbsp;nuteistojo &nbsp; S. K. skundą ir palikti galioti Tauragės apylinkės teismo Tauragės rūmų 2024 m. spalio 21 &nbsp;d. &nbsp;nutartį. Nutartis neskundžiama. &#xa0; &#xa0; Teisėja &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Dalia Kursevičienė Paminėta tekste: BK BK 63 str. Bausmės skyrimas už kelias nusikalstamas veikas BK 157 str. Vaiko pirkimas arba pardavimas BK 178 str. Vagystė BVK 1S-610-870/2016 BVK 82 str. Nuteistųjų perkėlimas iš nepilnamečių pataisos namų į pataisos namus //