var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-11-15][nuasmeninta nutartis byloje][2S-2391-803-2024].docx Bylos nr.: 2S-2391-803/2024 Bylos rūšis: civilinė byla Teismas: Vilniaus apygardos teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijo 188752021 išvadą duodanti institucija Kategorijos: Bylos, susijusios su santuoka Bendrosios nuostatos Santuokos nutraukimas abiejų sutuoktinių bendru sutikimu Santuokos nutraukimas abiejų sutuoktinių bendru sutikimu Civiliniai teisiniai santykiai Civiliniai teisiniai santykiai Teismų kompetencija Civilinių bylų teismingumas Bendrasis teritorinis teismingumas Atskirieji skundai Santuoka Santuoka BYLOS, KYLANČIOS IŠ ŠEIMOS TEISINIŲ SANTYKIŲ Civilinis procesas Teismų procesinių sprendimų kontrolės formos ir proceso atnaujinimas Europos Sąjungos civilinio proceso normų taikymas Šeimos teisė Šeimos teisė dėl santuokos nutraukimo abiejų sutuoktinių bendru sutikimu Santuokos nutraukimas ir jo teisiniai padariniai Santuokos nutraukimas ir jo teisiniai padariniai Atskirojo skundo nagrinėjimas Tarptautinis civilinis procesas Jurisdikcija santuokos ir tėvų pareigų bylose ? Civilinė byla Nr. 2S- 2391 -803/202 4 Teisminio proceso Nr. &nbsp; 2-08-3-03213-2024-0 &nbsp; Procesinio sprendimo kategorijos: 2.3.2.4.1 ; 3.1.2.2.2 ; 3.6.3.6 ; 3.3.2.5. &nbsp;(S) &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &#xa0; VILNIAUS APYGARDOS TEISMAS &#xa0; N U T A R T I S LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 202 4 m. lapkričio 14 &nbsp;d. Vilnius Vilniaus apygardos teismo Civilinių bylų skyriaus teisėja Rūta Petkuvienė , veikdama Panevėžio apygardos teismo vardu, teismo posėdyje apeliacine rašytinio proceso tvarka išnagrinėjo civilinę bylą pagal &nbsp; pareiškėjos S. V. atskir ąjį &nbsp;skund ą &nbsp; dėl Panevėžio &nbsp;apylinkės teismo 2024 &nbsp;m. rugpjūčio 1 &nbsp; d. &nbsp;nutarties &nbsp;civili nėje byloje Nr. 2 YT - 8747-837 /2024 &nbsp; pagal pareiškėjų A. V. ir S. V. prašymą dėl santuokos nutraukimo abiejų sutuoktinių bendru sutikimu . Teismas nustatė: &#xa0; I. Ginčo esmė 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pareiškėjai prašė nutraukti jų santuoką, sudarytą (duomenys neskelbtini) , &nbsp;bendru sutikimu, patvirtinti pateiktą sutartį dėl santuokos nutraukimo pasekmių , prašymą nagrinėti pagal Lietuvos Respublikos jurisdikciją. &#xa0; II. Pirmosios instancijos teismo nutarties esmė &#xa0; 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Panevėžio &nbsp;apylinkės teismas 202 4 &nbsp;m . rugpjūčio 1 &nbsp;d. &nbsp; nutartimi &nbsp; pareiškėjų A. V. ir S. V. bylą dėl santuokos nutraukimo abiejų sutuoktinių bendru sutarimu nutraukė ir išaiškino pareiškėjams, kad jie turi kreiptis į kompetentingą (duomenys neskelbtini) &nbsp;teismą. 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas nustatė, kad pareiškėjų gyvenamoji vieta yra (duomenys neskelbtini) , abu pareiškėjai 2010 m. balandžio 28 d. yra deklaravę išvykimą į (duomenys neskelbtini) . Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Panevėžio apskrities vaiko teisių apsaugos skyrius &nbsp;(toliau – Skyrius) &nbsp;išvad oje &nbsp;nurodė, &nbsp;kad Socialinės paramos šeimai informacinė je &nbsp;sistemo je &nbsp;nėra jokių duomenų apie pareiškėjus ir jų nepilnametį vaiką. Šalių vaikas &nbsp;yra gimęs (duomenys neskelbtini) &nbsp;ir klausimai , &nbsp;susiję su vaiko gyvenamosios vietos nustatymu, išlaikymo priteisimu ir bendravimo tvarkos nustatymu , &nbsp;jau yra išspręsti (duomenys neskelbtini) &nbsp;teismo 2024 m. liepos 8 d. nutartimi ir Vaikų išlaikymo tarnybos 2024 m. vasario 19 d. sprendimu . Kadangi &nbsp;pareiškėjai ir &nbsp;nepilnametis &nbsp;vaikas &nbsp;negyvena Lietuvos Respublikoje, Skyrius neturi galimybių įvertinti dabartinių šeimos aplinkos sąlygų, iš si aiškinti nepilnamečio poreikių . Dėl to &nbsp;Skyriaus dalyvavimas byloje yra netikslingas. 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nuo 2020 m. vasario 1 d. įsigaliojo Susitarimas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos, 2020 m. gruodžio 31 d. pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, ginčai, susiję su santuokos nutraukimu, gyvenimu skyrium ( separacija ) ar santuokos pripažinimu negaliojančia ir tėvų pareigų skyrimu, naudojimusi jomis, perdavimu, apribojimu ar atėmimu, o taip pat ginčai, susiję su išlaikymo prievolėmis, atsirandančioms iš šeimos santykių, tėvystės ar motinystės, santuokos ar giminystės yra sprendžiami nacionalinės teisės normų pagrindu , &nbsp;1996 m. spalio 19 d. Hagos konvencijos dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, pripažinimo, vykdymo ir bendradarbiavimo tėvų pareigų ir vaikų apsaugos priemonių srityje &nbsp; (toliau &nbsp;– 1996 m. Hagos k onvencija ) &nbsp;ir 2007 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeimos išlaikymo išmokų išieškojimo &nbsp;(toliau – 2007 m. Hagos konvencija), kurių dalyvėmis yra Lietuva ir Jungtinė Karalystė, nuostatų pagrindu. Dėl to nagrinėjamoje byloje &nbsp;2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (reglamentas „Briuselis II bis“), nuostatos negali būti taikomos. 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagal 1996 m. Hagos konvencijos 5 straipsnio 1 dalį (II skyrius Jurisdikcija) susitariančiosios valstybės, kurioje vaikas nuolatos gyvena, teisminės ar administracinės institucijos turi jurisdikciją imtis priemonių vaiko asmeniui ar turtui apsaugoti. Ši nuostata įtvirtina bendrąją taisyklę, pagal kurią jurisdikciją turi tos valstybės, kurioje &nbsp;yra &nbsp;nuolatinė vaiko gyvenamoji vieta, teismas. 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; 2007 m. Hagos konvencija dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeim os išlaikymo išmokų išieškojimo tiesiogiai nenustato jokių jurisdikcijos taisyklių išlaikymo bylose. Pagal CPK 780 straipsnio nuostatas šio kodekso tarptautinį civilinį procesą reglamentuojančios teisės normos taikomos tuo atveju, jei tarptautinė sutartis, kurios dalyvė yra Lietuvos Respublika, atitinkamų s antykių nereglamentuoja kitaip. CPK &nbsp;785 straipsnis nustato išimtinės Lietuvos Respublikos teismų jurisdikcijos tėvų ir vaikų santykių bylose sąlygas dviem atvejais: 1) viena iš bylos šalių yra Lietuvos Respublikos pilietis ar asmuo be pilietybės ir nuolat gyvena Lietuvoje arba 2) abiejų šalių nuolatinė gyvenamoji vieta yra Lietuvoje. 7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagal 1996 m. Hagos Konvencijos 8 ir 9 straipsnių nuostatas jurisdikcija gali būti perduota kitos susitariančiosios valstybės institucijai, kai yra įvykdytos tam tikros sąlygos: 1) yra ryšys tarp vaiko ir susitariančiosios valstybės (vaikas yra valstybės pilietis, valstybėje yra vaiko turtas, valstybės institucijos gauna vaiko tėvų prašymą nutraukti santuoką, teisiškai juos pripažinti gyvenančiais skyrium ( separacija ) arba santuoką pripažinti negaliojančia, su valstybe vaikas yra glaudžiai susijęs), kurios institucijoms leidžiama perduoti jurisdikciją; 2) jurisdikcijos perdavimas turi atitikti vaiko interesus; 3) dėl jurisdikcijos perdavimo turi sutikti abi susitariančiųjų valstybių institucijos. 8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; J urisdikcijos perdavimas labiausiai susijusiam teismui yra gana naujas ir vis dar prieštaringai vertinamas institutas tarptautinėje privatinėje teisėje, nes jis suteikia bylą nagrinėjančiam ir jurisdikciją turinčiam teismui diskreciją spręsti dėl bylos perdavimo nagrinėti kitam teismui, taip nukrypstant nuo vieno esminių teisinio tikrumo principų. Tačiau svarbu tai, kad jurisdikcijos perdavimas labiausiai susijusiam teismui galimas tik išimtiniais atvejais &nbsp; ir tik tam tikrų kategorijų bylose, siekiant apsaugoti svarbesnius, pavyzdžiui, vaiko, interesus &nbsp; (žr. pvz. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2015 m. gruodžio 22 d. Tarptautinės ir Europos Sąjungos teisės taikymo sprendžiant jurisdikcijos nustatymo klausimą šeimos bylose apžvalga Nr. AC-43-1. Teismų praktika. 2015, 43, p. 49-55 ). 9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kadangi byloje nėra &nbsp;įrodymų, patvirtinančių, kad &nbsp;pareiškėjų gyvenamoji vieta yra Lietuvos Respublikoje, taip pat n ėra &nbsp;duomenų apie pareiškėjų darbo santykius, susijusius su Lietuvos Respublika, duomenų, patvirtinančių pareiškėjų ar jų nepilnamečių vaikų esminį ryšį su Lietuvos Respublika, kas sudarytų prielaidas spręsti apie Lietuvos Respublikos teismo jurisdikcijos taikymą, galiojant taisyklei, kad spręsti dėl tėvų pareigų jurisdikciją turi vaiko nuolatinės (įprastinės) gyvenamosios vietos teismas, teismas konstatavo , kad nėra pagrindo pagal 1996 m. Hagos Konvencijos 8 ir 9 straipsnių nuostatas spręsti dėl kreipimosi į (duomenys neskelbtini) &nbsp;institucijas dėl jurisdikcijos perdavimo Lietuvos teismams. P areiškėjų interesai sietini su jų gyvenimu užsienio šalyje ir laikoma, kad jų nuolatinė gyvenamoji vieta yra (duomenys neskelbtini) , todėl byla neteisming a Lietuvos Respublikos teismams . &nbsp; &#xa0; III. Atskir ojo &nbsp;skund o &nbsp; argumentai &#xa0; 10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pareiškėja S. V. pateikė atskirąjį skundą , prašydama &nbsp; panaikinti Panevėžio apylinkės teismo 2024 m. rugpjūčio 1 d. nutartį ir perduoti pareiškimo priėmimo klausimą pirmosios instancijos teismui spręsti iš naujo. Atskirasis skundas grindžiamas šiais argumentais: 10.1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas netinkamai vertino bylos faktines aplinkybes ir padarė nepagrįstą išvadą, kad pareiškėjos nuolatinė gyvenamoji vieta yra ne Lietuvoje, nes pareiškėja išvyko į užsienį laikinai, siekdama užsidirbti. Pareiškėja neturi turto (duomenys neskelbtini) . Teismas neišsiaiškino faktinių pareiškėjų asmeninių, socialinių ir ekonominių interesų vietos aplinkybių, kokią vietą pati pareiškėja laiko savo nuolatine gyvenamąja vieta. Pagal teismų praktiką registro duomenys apie fizinio asmens gyvenamąją vietą yra tik vienas iš kriterijų gyvenamajai vietai nustatyti, o išvykimo į užsienį faktas, remiantis CK 2.12 straipsnio 4 dalimi pats savaime nelaikomas asmens nuolatinės gyvenamosios vietos pakeitimu. 10.2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pareiškėjai (duomenys neskelbtini) &nbsp;nėra įgiję nekilnojamojo turto, nėra įgiję šios valstybės pilietybės. Kai asmuo faktiškai gyvena keliose vietose, jo nuolatinė gyvenamoji vieta yra laikoma ta vieta, su kuria asmuo yra labiausiai susijęs. Pareiškėja savo išvykimą iš Lietuvos deklaravo tik 2010 m., o iki to laiko ji nuolat gyveno Lietuvos Respublikoje. Pareiškėjų išvykimas yra susijęs su siekiu užsidirbti, o ne pakeisti nuolatinę gyvenamąja vietą ir visam laikui įsikurti (duomenys neskelbtini) . Dėl to buvimas (duomenys neskelbtini) &nbsp;laikytinas tik trumpalaikiu buvimu, susijusiu su pajamų uždirbimu. Taigi pareiškėjų nuolatinė gyvenamoji vieta yra Lietuvos Respublikoje. 10.3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nepilnamečio vaiko dabartinė gyvenamoji vieta yra (duomenys neskelbtini) , tačiau nuolatinė gyvenamoji vieta – Lietuvos Respublikoje, nes vaikas turi esminį ryšį su Lietuva. Vaiko motina turi nuolatinę gyvenamąją vietą Lietuvoje, pas savo motiną, ir asmeninės nuosavybės teise turtą Lietuvos Respublikoje. Pareiškėjų vaikas yra Lietuvos Respublikos pilietis, jis gyveno Lietuvoje, reguliariai grįžta į Lietuvą atostogų. Teismas nepagrįstai netaikė pareiškimo trūkumų šalinimo instituto ir ne įpareigojo pareiškėjų &nbsp;pateikti teismui papildomus duomenis apie nuolatinę gyvenamąją vietą, kaip dažnai pareiškėja grįžta į jos nurodytą gyvenamąją vietą Lietuvoje, kiek laiko joje būna, kokiu tikslu pareiškėja yra deklaravusi savo išvykimą iš Lietuvos į (duomenys neskelbtini) , kaip pareiškėjai yra susiję su gyvenamąja vieta Lietuvoje, ir pan. 10.4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Abu sutuoktiniai yra Lietuvos Respublikos piliečiai, šiuo metu gyvenantys (duomenys neskelbtini) . Šioje šalyje gyvena ir šalių nepilnametis vaikas. Pateiktoje 2024 m. liepos 18 d. sutartyje dėl santuokos nutraukimo pasekmių šalys nesprendė klausimų dėl vaiko gyvenamosios vietos nustatymo, išlaikymo jam priteisimo ir bendravimo su skyrium gyvenančiu tėvu tvarkos nustatymo. Teismas nepagrįstai neatsižvelgė į viešajame registre esantį įrašą apie pareiškėjų paskutinę deklaruotą gyvenamąją vietą Lietuvos Respublikoje, taip pat neatsižvelgė į tai, kad Lietuvos Respublikoje yra pareiškėjai asmeninės nuosavybės teise priklausantis nekilnojamasis turtas. Teismas nepagrįstai nesivadovavo 1996 m. Hagos Konvencijos 8 ir 9 straipsnių nuostatomis ir nesikreipė į (duomenys neskelbtini) &nbsp;institucijas dėl jurisdikcijos perdavimo Lietuvos teismams. 10.5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pareiškėjų ryšiai &nbsp;su Lietuva nėra nutrū kę. Jie niekada nesvarstė Lietuvos pilietybės atsisakymo klausimo, neketino priimti užsienio valstybės pilietybės ar kitaip susieti savo tolimesnį gyvenimą išimtinai su (duomenys neskelbtini) . Pareiškėjai į šią šalį išvyko dėl ekonominių priežasčių, siekdami užsidirbti, tačiau į Lietuvos Respubliką grįžta atostogų metu, vaikas čia leidžia vasaros atostogas, kalba lietuviškai ir yra auklėjamas pagal lietuviškas tradicijas. Teismas nepagrįstai nurodė, kad pareiškėjų pareiškimui reglamento „Briuselis II bis“ nuostatos negali būti taikomos. Sutuoktiniai turi alternatyvią galimyb ę &nbsp;kreiptis dėl santuokos nutraukimo į teismą valstybės narės, kurios pilietybę abu turi. Kadangi abu pareiškėjai yra Lietuvos Respublikos piliečiai, jie turėjo teis ę &nbsp;dėl santuokos nutraukimo kreiptis į Lietuvos Respublikos teismą, kuris šiam klausi mui nagrinėti turi jurisdikciją. 11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pareiškėja s A. V. per teismo nustatytą terminą atsiliepimo į pareiškėjos S. V. atskirąjį skundą nepateikė. &nbsp; &nbsp; &#xa0; Teismas &#xa0; konstatuoja: &#xa0; IV. Apeliacinės instancijos teismo nustatytos bylos aplinkybės, teisiniai argumentai ir išvados &#xa0; 12. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacijos objektas yra pirmosios instancijos teismo nutarties, kuria &nbsp; pareiškėjų pareiškimas &nbsp;dėl santuokos nutraukimo abiejų sutuoktinių bendru sutikimu buvo pripažintas neteisming u &nbsp;Lietuvos Respublikos teismams , &nbsp;teisėtumo ir pagrįstumo patikrinimas. Šį klausimą apeliacinės instancijos teismas nagrinėja laikydamasis atskirojo skundo ribų ir ex officio &nbsp;( lot . pagal pareigas) patikrindamas, ar nėra absoliučių ginčijamos nutarties negaliojimo pagrindų (Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso (tolia u – CPK ) 320 straipsnis) . 13. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Asmens teisė kreiptis į teismą gali būti tinkamai įgyvendinta tik nustačius, kuriam konkrečiam teismui teisminga konkreti civilinė byla (kuris teismas turi jurisdikciją ją nagrinėti). Teismas pareikštų reikalavimų teismingumą tikrina savo iniciatyva bylos iškėlimo metu. Tai reiškia, kad iškeldamas bylą teismas turi turėti pakankamą pagrindą spręsti, jog jis turi jurisdikciją nagrinėti pareikštus reikalavimus. 14. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Byloje esantys duomenys patvirtina, kad pareiškėjai yra Lietuvos Respublikos piliečiai, santuoką sudarę (duomenys neskelbtini) . Šiuo metu pareiškėjai ir jų nepilnametis vaikas gyvena (duomenys neskelbtini) . Abu pareiškėjai 2010 m. balandžio 28 d. Gyventojų registre yra deklaravę išvykimą į (duomenys neskelbtini) . &nbsp;Pareiškėja asmeninės nuosavybės teise Lietuvoje turi nekilnojamojo turto: butą, tris žemės sklypus ir gyvenamąjį namą su ūkiniais pastatais. &nbsp; Šalių nepilnametis vaikas yra gimęs (duomenys neskelbtini) , turi Lietuvos R espublikos pilietybę. Klausimai, susiję su vaiko gyvenamosios vietos nustatymu, išlaikymo priteisimu ir bendravimo tvarkos nustatymu buvo &nbsp;yra išspręsti (duomenys neskelbtini) &nbsp;šeimos santykių teism o 2024 m. liepos 8 d. nutartimi &nbsp;ir Vaikų išlaikymo tarnybos 2024 m. vasario 19 d. sprendimu. Pareiškėjų pateikto je &nbsp;2024 m. liepos 18 d. sutartyje dėl santuokos nutraukimo teisinių pasekmių yra nuoroda į šiuos teismų sprendimus ir sutartimi jų sąlygos nekeičiamos. 15. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kasacinis teismas suformulavo teisės taikymo ir aiškinimo taisyklę, kad tais atvejais, kai abi bylos šalys (t. y. abu sutuoktiniai) yra Lietuvos Respublikos (Europos Sąjungos valstybės narės) piliečiai, nepaisant to, kad nuolatinė jų gyvenamoji vieta yra valstybėje, kuri nėra ES valstybė narė, jurisdikcijos patikrinimas vis tiek turi apimti ir 2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (reglamentas „Briuselis II bis“) nuostatų, įtvirtinančių jurisdikcijos nustatymo pagrindus, įvertinimą ( Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2018 m. vasario 22 d. nutartis civilinėje byloje Nr. e3K-3-73-378/2018 ). 16. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Sprendžiant reikalavimo dėl Lietuvos Respublikos piliečių santuokos nutraukimo teismingumo klausimą, visų pirma turi būti įvertintos reglamento &nbsp;„ Briuselis II bis “ , o ne nacionalinės teisės nuostatos. Taigi, klausimus reguliuojant ES teisės normoms, CPK ar kiti nacionaliniai įstatymai tiems klausimams nėra taikomi. Nors (duomenys neskelbtini) &nbsp;nėra ES narė, kilus joje nuolat gyvenančių Lietuvos Respublikos piliečių ginčui dėl santuokos nutraukimo, nustatant jurisdikciją taikytinas reglamentas „Briuselis II bis“. Remiantis šio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punktu, tokia byla teisminga teismams, esantiems valstybėje narėje, kurios pilietybę turi abu sutuoktiniai, nagrinėjamos bylos atveju – &nbsp;Lietuvos Respublikos teismams (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2018 m. vasario 22 d. nutartis civilinėje byloje Nr. e3K-3-73-378/2018 ). 17. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacinės instancijos teismas sprendžia, kad na grinėjamoje byloje pagrindinis pareiškėjų pareikštas reikalavimas nutraukti jų santuoką bendru abiejų sutuoktinių sutikimu yra teismingas Lietuvos Respublikos teismams. Pareiškėjų pateiktoje 2024 m. liepos 18 d. sutartyje dėl santuokos nutraukimo pasekmių yra išspręsti šalių turto ir prievolių padalijimo, vaiko gyvenamosios vietos nustatymo, jo išlaikymo ir bendravimo su juo tvarkos klausimai. 18. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Esant pareikštiems keliems reikalavimams, dėl kiekvieno jų teismingumo teismas turi nuspręsti atskirai. Bylose su tarptautiniu (užsienio) elementu vieno iš ieškiniu pareikštų reikalavimų teismingumas Lietuvos Respublikos teismams automatiškai nesuponuoja galimybės nagrinėti kitus tuo pačiu ieškiniu reiškiamus reikalavimus, nebent taikytiname tarptautinio teismingumo klausimus reglamentuojančiame teisės akte tokia galimybė tiesiogiai nurodyta ( Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2016 m. spalio 20 d. nutartis civilinėje byloje Nr. e3K-3-426-969/2016 ; 2018 m. vasario 22 d. nutartis civilinėje byloje Nr. e3K-3-73-378/2018 ). 19. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kasacinis teismas yra išaiškinęs, kad tarptautinis šeimos bylų teismingumas (jurisdikcija), priklausomai nuo konkrečioje byloje esančio tarptautinio (užsienio) elemento pobūdžio, nustatomas pagal taikytinus Europos Sąjungos, tarptautinės teisės arba nacionalinės teisės aktus ( Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2017 m. gegužės 24 d. nutartis civilinėje byloje Nr. e3K-3-256-916/2017 , 15 punktas ). Taigi nacionalinės teisės nustatytos tarptautinio civilinio proceso taisyklės taikytinos tik tais atvejais, kai teismingumo klausimo nereguliuoja ES ar tarptautinės teisės aktas. 20. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagal CPK 786 straipsnį, Lietuvos Respublikos teismai turi išimtinę jurisdikciją nagrinėti bylas dėl daiktinių teisinių santykių, susijusių su Lietuvos Respublikoje esančiu nekilnojamuoju daiktu. Ši nuostata reiškia, kad tokios bylos neteismingos kitų valstybių teismams; užsienio teismui priėmus sprendimą dėl Lietuvos Respublikoje esančio nekilnojamojo turto, tokį sprendimą būtų atsisakyta pripažinti CPK 810 straipsnio 1 dalies 2 punkto pagrindu. 21. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamoje byloje nėra duomenų, kad pareiškėjai (duomenys neskelbtini) &nbsp;turėtų nuosavybės teise įgiję nekilnojamojo turto. Tuo tarpu Lietuvos Respublikoje yra pareiškėjai nuosavybės teise priklausančio nekilnojamojo turto, kuris yra aptartas šalių sutartyje dėl santuokos nutraukimo pasekmių. Taigi ir turto padalinimo klausimu nagrinėjama byla yra teisminga Lietuvos Respublikos teismams. 22. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagrindinis argumentas, dėl kurio pirmosios instancijos teismas pripažino, kad pareiškėjų pareiškimas yra teismingas (duomenys neskelbtini) &nbsp;teismams, buvo aplinkybė, kad šalių nepilnamečio vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta yra (duomenys neskelbtini) , todėl nėra pagrindo pagal 1996 m. Hagos Konvencijos 8 ir 9 straipsnių nuostatas, spręsti dėl kreipimosi į (duomenys neskelbtini) &nbsp;institucijas dėl jurisdikcijos perdavimo Lietuvos teismams, o klausimai dėl vaiko gyvenamosios vietos nustatymo, išlaikymo jam priteisimo ir skyrium gyvenančio tėvo bendravimo su vaiku tvarkos nustatymo yra teismingi (duomenys neskelbtini) &nbsp;teismams. 23. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacinės instancijos teismas atkreipia dėmesį, kad nagrinėjamoje byloje k lausimai, susiję su vaiko gyvenamosios vietos nustatymu, išlaikymo &nbsp;jam &nbsp;priteisimu ir bendravimo tvarkos nustatymu &nbsp;jau yra išspręsti (duomenys neskelbtini) &nbsp;šeimos santykių teismo 2024 m. liepos 8 d. nutartimi ir Vaikų išlaikymo tarnybos 2024 m. vasario 19 d. sprendimu. Pareiškėjų pateikto s &nbsp; 2024 m. liepos 18 d. sutart ies &nbsp;dėl santuokos nutraukimo pasekmių &nbsp;5 dalyje šalys yra nurodžiusios šiuos sprendimus ir juose nustatytų sąlygų nekeičia. Taigi nagrinėjamoje byloje klausimai dėl šalių vaiko gyvenamosios vietos nustatymo, išlaikymo jam priteisimo ir bendravimo tvarkos nustatymo jau yra išspręsti kompetentingo teismo sprendimais ir tarp šalių ginčo dėl to nėra. Dėl to pirmosios instancijos teismas &nbsp;neturėjo pagrindo spręsti teismin gumo klausim o šiuo aspektu. 24. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacinės instancijos teismas sprendžia, kad pirmosios instancijos teismas, nepagrįstai sprendė pareiškėjų prašymo dalies, susijusios su vaiko gyvenamosios vietos nustatymu, išlaikymo jam priteisimo ir bendravimo tvarkos nustatymu, teismingumo klausimą ir nepagrįstai konstatavo, kad pareiškėjų pareiškimas yra neteismingas Lietuvos Respublikos teismams. &nbsp;Apibendrinant tai, kas išdėstyta, byloje nustatytos aplinkybės ir išdėstyti motyvai teikia pagrindą panaikinti Panevėžio &nbsp;apylinkės teismo 2024 m. rugpjūčio 1 d. nutartį ir pareiškėj ų &nbsp;prašymo priėmimo klausimą perduoti pirmosios instancijos teismui nagrinėti iš naujo. 25. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Procesinių dokumentų siuntimo (pašto) apeliacinės instancijos teis me išlaidos sudaro mažesnę nei 8 &nbsp; Eur &nbsp;sumą, todėl pagal CPK &nbsp; 92 &nbsp;straipsnio ir 96 &nbsp;straipsnio 6 dalį bei teisingumo ministro ir finansų ministro 2011 m. lapkričio 7 d. įsakymą Nr. 1R-261/1K-355 &nbsp; (aktuali redakcija, galiojanti nuo 2024 m. sausio 1 d.), &nbsp;valstybei šios bylinė jimosi išlaidos nepriteistinos . &nbsp; Vilniaus apygardos teismas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 337 straipsnio 1 dalies 3 &nbsp;punktu, 338 ir 339 straipsniais, &#xa0; nutaria: &#xa0; tenkinti pareiškėjos S. V. atskir ąjį &nbsp;skund ą . P anaikinti &nbsp; Panevėžio apylinkės teismo &nbsp; 202 4 &nbsp;m. rugpjūčio 1 &nbsp;d. nutartį &nbsp; ir perduoti pareiškėjų prašymo priėmimo klausimą pirmosios instancijos teismui nagrinėti iš naujo . Ši Vilniaus &nbsp;apygardos teismo nutartis įsiteisėja nuo priėmimo dienos. &#xa0; &#xa0; Teisėja &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp; Rūta Petkuvienė Paminėta tekste: CPK CK2 2.12 str. Fizinio asmens nuolatinė gyvenamoji vieta e3K-3-73-378/2018 e3K-3-426-969/2016 e3K-3-256-916/2017 CPK 810 str. Užsienio teismų (arbitražų) sprendimų pripažinimo sąlygos //