var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-08-22][nuasmeninta nutartis byloje][1A-388-919-2024].docx Bylos nr.: 1A-388-919/2024 Bylos rūšis: baudžiamoji byla Teismas: Kauno apygardos teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Kauno apygardos prokuratūros Marijamolės apylinkės prokuratūros prokuroras Kęstutis Jasaitis 191884734 prokuroras Kategorijos: Fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas savo artimam giminaičiui ar šeimos nariui (BK 140 str. 2 d.) Baudžiamojo proceso bendrosios nuostatos Apeliacinio skundo atmetimas (BPK 326 str. 1 d. 1 p.) Kvalifikuotas fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas (BK 140 str. 2-3 d.) BAUDŽIAMOJO PROCESO TEISĖ BAUDŽIAMOJO PROCESO TEISĖ Nusikaltimai žmogaus sveikatai (BK XVIII skyrius) Baudžiamojo proceso subjektai Bylų procesas apeliacinės instancijos teisme (BPK VI dalis) Bylų procesas apeliacinės instancijos teisme (BPK VI dalis) Asmenys, dalyvaujantys nagrinėjant bylą apeliacinės instancijos teismo posėdyje (BPK 322 str.) Gynėjas Būtinas gynėjo dalyvavimas (BPK 51 str.) Fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas (BK 140 str.) Apeliacinės instancijos teismo sprendimų, priimamų išnagrinėjus bylą, rūšys ir pagrindai Apeliacinės instancijos teismo nutarties ir nuosprendžio turinys (BPK 331, 332 str.) ? Baudžiamoji byla Nr. 1A-3 88 -919/2024 Teisminio proceso Nr. 1-01-1- 44274 -2023- 1 Procesinio sprendimo kategorijos: 2.4.6.1; 2.4.7. &nbsp;(S) &#xa0; &#xa0; &#xa0; &#xa0; &#xa0; &#xa0; KAUNO APYGARDOS TEISMAS &#xa0; N U T A R T I S LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &nbsp; 2024 m. rugpjūčio &nbsp; 21 &nbsp;d. Kaunas &#xa0; Kauno apygardos teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus teisėjų kolegija, susidedanti iš teisėjų Aurelijaus Rauckio &nbsp;(kolegijos pirmininkas ir pranešėjas), Juditos Sungailaitės &nbsp;ir Laimos Šeputienės , sekretoriaujant Dianai Zadrauskaitei , dalyvaujant prokurorui &nbsp; S. S. , nuteistojo V. K. gynėj a i advokat ei &nbsp; L. D. , viešame teismo posėdyje apeliacine žodinio proceso tvarka išnagrinėjo baudžiamąją bylą pagal nuteistojo V. K. apeliacinį skund ą &nbsp;dėl Marijampolės apylinkės teismo Marijampolės rūmų (toliau – Marijampolės apylinkės teismas) 2024 m. gegužės 13 d. nuosprendžio , kuriuo V. K. , pripažintas kaltu pagal Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso (toliau – BK ) 140 straipsnio 2 &nbsp; dalį, ir jam paskirta bausmė - laisvės apribojim as &nbsp; 6 &nbsp;(šešiems) mėnesiams &nbsp;be intensyvios priežiūros , įpareigo jant &nbsp;dalyvauti smurtinį elgesį keičiančiose programose, šią priemonę įvykdant per 5 mėnesius nuo nuosprendžio įsiteisėjimo dienos &nbsp;bei uždraudžiant visą bausmės laiką vartoti psichiką veikiančias medžiagas. &nbsp; V. K. paskirta k ardom oji priemonė - rašytinis pasižadėjimas neišvykti panaikintina pradėjus vykdyti bausmę. &nbsp;&nbsp; Teisėjų kolegija &#xa0; n u s t a t ė : &nbsp; &#xa0; 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; V. K. , pagal BK 140 straipsnio 2 &nbsp; dalį &nbsp;nuteista s &nbsp;už tai , kad mušdamas nežymiai sutrikdė sveikatą šeimos nariui, o būtent: 2023 &nbsp;m. lapkričio 17 &nbsp;d. , apie 20 val., namuose, adresu (duomenys neskelbtini) , žodinio konflikto metu tyčia suėmė savo sutuoktinei O. K. už kaklo ir suspaudė, ranka sudavė į veidą, kairįjį petį, įspyrė į O. K. dešinę ranką, pilvo sritį. Tokiais savo bendrais veiksmais padarydamas O. K. kraujosruvą kairiojo peties srityje V. K. sukėlė O. K. nežymų sveikatos sutrikdymą. 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pirmosios instancijos teismas, pripažindamas V. K. kalt u &nbsp;dėl nusikalstamos veikos padarymo konstatavo, kad byloje esančių įrodymų visuma nustatyta, kad V. K. padarė jam inkriminuotą nusikalstamą veiką, numatytą BK 140 straipsnio 2 dalyje. Marijampolės &nbsp;apylinkės teismas V. K. atsakomybę lengvinančių ar sunkinančių aplinkybių nenustatė. Teismas skirdamas V. K. bausmę taip pat atsižvelgė į padarytos veikos pobūdį – padarytas vienas tyčinis nes unk us &nbsp;nusikaltim as &nbsp;bei charakterizuojančius duomenis ( anksčiau teistas už kitokio pobūdžio neatsargų nusikaltimą, jau buvo BK 38 straipsnio pagrindu atleistas nuo baudžiamosios atsakomybės už nusikalstamos veikos prieš tą pačią nukentėjusiąją O. K. padarymą, sistemingai daro administracinius nusižengimus - kelių eismo taisyklių pažeidimus, dirba) , paskyrė sankcijoje numatytą laisvės apribojimo bausmę, mažesnę už vidurkį . Marijampolės &nbsp;apylinkės teismas įvertinęs tai, jog V. K. turi pastovią gyvenamąj ą &nbsp;vietą &nbsp;ir dirba , intensyvios priežiūros jam neskyrė, tačiau paskyrė įpareigojimus - dalyvauti smurtinį elgesį keičiančioje pataisos programoje ( BK 48 straipsnio 4 dalies 1 punktas) &nbsp;bei draudimą vartoti psichiką veikiančias medžiagas. Taip pat pažymėjo, kad byloje buvo atliktas pilnas įrodymų tyrimas, V. K. neprisipažino, todėl taikyti BK 64 1 &nbsp;str. ir bausmę mažinti 1/3 n ebuvo &nbsp;pagrindo . 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nuteistasis V. K. , nesutikdamas su priimtu nuosprendžiu, skundžia jį apeliacinės instancijos teismui ir prašo : 1) Marijampolės apylinkės teismo 2024 m. gegužės 13 d. nuosprendį panaikinti ir priimti naują nuosprendį, kuriuo atleisti V. K. nuo baudžiamosios atsakomybės pagal BK 3 7 &nbsp;straipsnį dėl nusikaltimo mažareikšmiškumo ; 2) netenkinus &nbsp;pirmojo prašymo, &nbsp; pakeisti Marijampolės apylinkės teismo 2024 m. gegužės 13 d. nuosprendį - pripažinti, kad yra V. K. atsakomybę lengvinančių aplinkybių ir paskirti trumpesnę laisvės apribojimo bausmę be intensyvios priežiūros, neskiriant įpareigojimo dalyvauti smurtinį elgesį keičiančiose programose &nbsp; bei draudimo visą bausmės laiką vartoti psichiką veikiančias medžiagas; 3) apeliacinį skundą nagrinėti V. K. nedalyvaujant. 3.1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; &nbsp; Apelia ciniame skunde nurodoma , &nbsp;kad &nbsp; pirmosios instancijos teismas priimdamas skundžiamą nuosprendį nepagrįstai nepripažino apelianto atsakomybę lengvinančios aplinkybės - prisipažino padaręs baudžiamojo įstatymo numatytą veiką . Apeliantas atkreipia dėmesį, kad jis nurodė visas jo ir šiuo metu jau buvusios sutuoktinės O. K. konflikto aplinkybes. Pažymi, kad minėto konflikto metu fizinio poveikio sulaukė ir jis , įvykio metu fizinį smurtą naudojo tiek O. K. , tiek apeliantas, tačiau tai buvo daroma ne tyčia, o dėl kilusio konflikto. Be to, kaip minėjo posėdžio metu pirmos ios &nbsp;instancijos teisme konflikto metu jis gal ir galėjo kliudyti O. K. , tačiau tai padarė ne tyčia, o bandydamas išvengti O. K. fizinio poveikio. Be to, O. K. padarytas sužalojimas yra nežymus, pasireišk ęs tik &nbsp;nedidele kraujosruva kairio pečio srityje , kuri &nbsp; galėjo atsirasti ir jai konflikto metu atsitrenkus į pakabinamos spintelės kampą. &nbsp; Apeliaciniame skunde atkreipiamas dėmesys, kad O. K. nebuvo ikiteisminio tyrimo metu nebuvo visiškai sąžininga ir klaidino ikiteisminį tyrimą, nes dėl neaiškių priežasčių nurodė, kad policijos pareigūnus iškvietė jos draugė K. A. , nors teismo posėdžio metu paaiškėjo, kad policijos pareigūnus iškvietė ji pati. Apelianto nuomone, š i aplinkybė atsižvelgiant į tai, kad tarp &nbsp;jų &nbsp;tuo metu vyko skyrybų procesas, suponuoja išvadą, kad O. K. galėjo klysti ir apibūdindama apelianto &nbsp;veiksmus. &nbsp; 3.2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; &nbsp; Apel ia ciniame skunde nurodoma, kad &nbsp;priimant skundžiamą nuosprendį nepagrįstai buvo neatsižvelgta į Kauno apygardos teismo 2024 m. kovo 27 d. nutartį baudžiamojoje byloje Nr. (duomenys neskelbtini) , kuria buvo paliktas galioti Marijampolės apylinkės teismo Jurbarko rūmų 2023 m. gruodžio 7 d. nuosprendis baudžiamojoje byloje Nr. (duomenys neskelbtini) , kuriuo V. G., padaręs nusikalstamą veiką, numatytą BK 140 straipsnio 1 dalyje, vadovaujantis BK 37 straipsniu , nuo baudžiamosios atsakomybės atleistas dėl veikos mažareikšmiškumo ir baudžiamoji byla jo atžvilgiu nutraukta. &nbsp;&nbsp; 3.3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; &nbsp; Apel ia ciniame skunde nurodoma, kad &nbsp; esant tokiai &nbsp;dviprasmiškai situacijai ir atsižvelgiant į tai, kad O. K. kairį petį galėjo susitrenkti į virtuvės spintelę kur vyko konfliktas, vertinant visą susidariusią konfliktinę situaciją, atsižvelgiant į konflikte dalyvavusių asmenų tarpusavio santykius, konflikto kilmę, eigą, konfliktinėje situacijoje esančių asmenų elgesio tikslus ir motyvus, apelianto nuomone, ikiteisminio tyrimo metu surinkti duomenys yra pakankami jį atleisti nuo baudžiamosios atsakomybės dėl nusikaltimo mažareikšmiškumo. 3.4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; &nbsp; Apeliaciniame skunde nurodoma, jog nepaisant to, kad apel ianto padaryta nusikalstama veika nepagrįstai buvo nepripažinta mažareikšme, apelianto nuomone bausmė jam buvo paskirta neteisingai. Apelianto teigimu, pirmosios instancijos teismas skirdamas jam bausmę tinkamai neįvertino apelianto asmenybės, jo elgesio po nusikalstamos veikos padarymo, nuoširdaus gailėjimosi dėl tarp jo ir buvusios sutuoktinės įvykusio konflikto ir po jo atsiradusių pasekmių bei to, kad jis su O. K. nutraukė santuoką abipusiu sutarimu. 3.5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; &nbsp; Apeliaciniame skunde nurodoma, kad apeliantui skirti įpareigojimai &nbsp; bei draudimai &nbsp;- dalyvauti smurtinį elgesį keičiančiose programose, uždrausti visą bausmės laiką vartoti psichiką veikiančias medžiagas , yra pertekliniai ir šioje situacijoje nebūtini, kadangi nėra duomenų, kad jis būtų linkęs smurtauti, be to nėra duomenų, kad jis yra priklausomas nuo psichiką veikiančių medžiagų . 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjant bylą apeliacine tvarka teismo posėdyje nuteist ojo &nbsp;gynėja advokatė palaikė apeliaciniame skunde pareikštus prašymus ir nurodytus argumentus, prašė skundą tenkinti. Prokuroras nuteistojo apeliacinį skundą prašė atmesti, kaip nepagrįstą. Nuteistojo V. K. apeliacinis skundas atmetamas. &nbsp; 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacinio nagrinėjimo bendrosios nuostatos įtvirtintos Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso (toliau – ir BPK ) 320 straipsnyje, kurio 3 dalyje nurodyta, kad teismas patikrina bylą tiek, kiek to prašoma apeliaciniuose skunduose ir tik dėl tų asmenų, kurie padavė apeliacinius skundus ar dėl kurių tokie skundai buvo paduoti. Apeliaciniu skundu neginčijama V. K. kaltė ir nusikalstamos veikos kvalifikavimas pagal baudžiamąjį įstatymą, tačiau nuteistasis &nbsp;ir jo gynėja &nbsp;mano, jog Marijampolės &nbsp;apylinkės teismas nepagrįstai nenutraukė jo atžvilgiu baudžiamosios bylos BK 3 7 &nbsp;straipsnio pagrindu &nbsp; dėl nusikaltimo mažareikšmiškumo . Apeliaciniame skunde išreiškiamas alternatyvus prašymas pripažinti, kad yra V. K. atsakomybę lengvinančių aplinkybių ir paskirti trumpesnę laisvės apribojimo bausmę be intensyvios priežiūros, neskiriant įpareigojimo dalyvauti smurtinį elgesį keičiančiose programose bei draudimo visą bausmės laiką vartoti psichiką veikiančias medžiagas. Atsižvelgdama į tai, teisėjų kolegija bylą patikrina apeliacinio skundo ribose. Dėl BK 37 straipsnio taikymo . 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliaciniame skunde prašoma dėl &nbsp; BK &nbsp; 140 &nbsp; straipsnio 2 &nbsp;dalies, V. K. atžvilgiu taikyti &nbsp; BK 37 &nbsp; straipsnio nuostatas. Toks prašymas buvo pateiktas ir pirmosios instancijos teisme. Kaip matyti iš skundžiamo nuosprendžio, jame apie &nbsp; BK 37 &nbsp; straipsnio nuostatų taikymą teismas pasisakė ir padarė motyvuotas išvadas, kad nėra pagrindo V. K. atžvilgiu taikyti &nbsp; BK &nbsp; 37 &nbsp; straipsnio nuostatų ir atleisti jį nuo baudžiamosios atsakomybės pagal &nbsp; BK &nbsp; 140 &nbsp; straipsnio 2 &nbsp;dalį &nbsp;dėl nusikaltimo mažareikšmiškumo . Su tokia išvada sutinka ir skundą nagrinėjantis apeliacinės instancijos teismas. 7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; BK 37 straipsnis reglamentuoja atleidimą nuo baudžiamosios atsakomybės dėl nusikaltimo mažareikšmiškumo. Pagal šį BK straipsnį, padaręs nusikaltimą asmuo gali būti teismo atleistas nuo baudžiamosios atsakomybės, jeigu dėl padarytos žalos dydžio, nusikaltimo dalyko ar kitų nusikaltimo požymių ypatumų, veika pripažįstama mažareikšme. Teismų praktikoje išaiškinta, kad nusikaltimas gali būti pripažintas mažareikšmiu tada, kai padaryta veika atitinka visus baudžiamajame įstatyme nurodytus nusikaltimo sudėties požymius, tačiau dėl kažkurių iš jų ypatumo teismas padaro išvadą, kad veikos pavojingumas nėra didelis ir nėra tokio laipsnio, dėl kurio būtų tikslinga kaltininką už padarytą nusikaltimą traukti baudžiamojon atsakomybėn ir bausti įstatymo sankcijoje nustatyta bausme. Lietuvos Aukščiausiasis Teismas ne kartą yra išaiškinę, kad sprendžiant klausimą dėl nusikaltimo mažareikšmiškumo, atsižvelgiama tiek į veikos objektyviuosius (kokios baudžiamojo įstatymo saugomos vertybės pažeistos ir jų pažeidimo laipsnį, veikos ypatumus, nusikaltimo dalyką ir jo ypatumus, kilusius padarinius, nusikaltimo padarymo būdą, laiką, vietą), tiek subjektyviuosius požymius (tyčios apibrėžtumą, kryptingumą, tikslus, motyvus) (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo nutartys baudžiamosiose bylose Nr. 2K-364/2013 , 2K-93-788/2017, 2K-231-976/2017, 2K-36-788/2021 ir kt.). &nbsp; 8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nors baudžiamajame įstatyme nėra nurodyti nusikaltimai (jų kategorijos), kuriuos padarius negali būti sprendžiama, ar jie nėra mažareikšmiai, ir nusikaltimo mažareikšmiškumas yra vertinamasis požymis, tačiau Lietuvos Aukščiausiojo Teismo formuojamoje teismų praktikoje nurodoma, kad paprastai neturėtų būti pripažintos mažareikšmėmis veikos, kuriomis buvo padaryta ar siekiama padaryti fizinę žalą kito asmens sveikatai ( Lietuvos Aukščiausiojo Teismo nutartys baudžiamosiose bylose Nr. 2K-319/2013 , 2K-581/2014, 2K-299-648/2015). 9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Sprendžiant veikos mažareikšmiškumo klausimą, be kita ko, atsižvelgiama į nuostatą, kad smurtas artimoje aplinkoje dėl jo žalos visuomenei yra priskiriamas visuomeninę reikšmę turinčioms veikoms (Lietuvos Respublikos apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo 1 straipsnio 1 punktas) (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo nutartis baudžiamojoje byloje Nr. 2K-299-648/2015 ). Smurto artimoje aplinkoje atveju nei sutuoktinių (sugyventinių) nesutarimai, nei jų elgesio specifika, nei santuokos nutraukimo proceso ypatumai, nei tėvų pasirinkimas savo vaikus auklėti fizinį skausmą sukeliančiais veiksmais patys savaime nelemia padaryto nusikaltimo (pavyzdžiui, sveikatos sutrikdymo ar fizinio skausmo sukėlimo ( BK 140 straipsnis )) mažesnio pavojingumo ir neįpareigoja teismo konstatuoti padaryto nusikaltimo mažareikšmiškumą (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo nutartys baudžiamosiose bylose Nr. 2K-364/2013 , 2K-299-648/2015). 10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kaip matyti iš baudžiamosios bylos duomenų, &nbsp;tarp sutuoktinių kilo žodinis konfliktas , kurio metu &nbsp;nukentėjusiajai buvo nežymiai sutrikdyta sveikata , o būtent: V. K. tyčia suėmė savo sutuoktinei O. K. už kaklo ir suspaudė, ranka sudavė į veidą, kairįjį petį, įspyrė į O. K. dešinę ranką, pilvo sritį, tokiu būdu padarydamas jai kraujosruvą kairiojo peties srityje. &nbsp;Įvertinus nukentėjusiajai padarytų sužalojimų lokalizaciją ir pobūdį, atliktų smūgių skaičių, darytina išvada, kad nors padaryto nusikaltimo padariniai nėra žymūs, tačiau vien ši aplinkybė nesudaro pagrindo laikyti padarytą nusikaltimą mažareikšmiu. Taigi, aptarti nuteistojo objektyvūs veiksmai negali būti vertinami kaip mažareikšmiai ir suteikiantys pagrindą taikyti BK &nbsp; 37 straipsnį nagrinėjamoje situacijoje . Nagrinėjamu atveju, V. K. padarytu nusikaltimu buvo kėsintasi į vieną svarbiausių baudžiamojo įstatymo saugomų teisinių gėrių – asmens sveikatą. Nuteistasis smurtinius veiksmus atliko artimoje aplinkoje, panaudojo fizinį smurtą prieš savo šeimos narį – sutuoktinę, su kuria kartu gyven o , smurtiniais veiksmais nukentėjusiajai buvo nežymiai sutrikdyta sveikata . Be to, šiuo atveju nusikaltimas buvo padarytas sutuoktinių namų aplinkoje, kur nukentėjusioji turėtų jaustis ypatingai saugiai. Pažymėtina, kad nors &nbsp;nuteistojo &nbsp;padaryto nusikaltimo padariniai nėra žymūs , tačiau nuteistojo smurtas pasireiškė net kelių smūgių kumščiu sudavimu &nbsp;į veidą ir kairįjį petį, kaklo spaudimu, kojos spyriu į dešin ę ranką, pilvą , kas rodo tokios veikos pakankamą pavojingumą baudžiamojo įstatymo kontekste. Nagrinėjamu atveju V. K. sąmoningai pasirinko smurtinį elgesį, kas sukėlė baudžiamajame įstatyme numatytus padarinius – nežymų sveikatos sutrikdymą &nbsp; nukentėjusiajai &nbsp; O. K. , todėl pirmosios instancijos teismui pripažinus V. K. kaltu, buvo pagrįstai konstatuota, kad jis veikė tiesiogine tyčia. Pastebėtina, kad fizinio smurto pavartojimas artimoje aplinkoje, sukėlęs kad ir minimalius nusikalstamus padarinius, mažareikšmiu nusikaltimu gali būti pripažįstamas tik retais, išimtinais atvejais, kai yra ypatingų aplinkybių, rodančių itin mažą veikos pavojingumą, be kita ko, įvertinus ir kaltės formą. Nagrinėjamoje byloje kokių nors ypatingų aplinkybių, mažinančių V. K. veikos pavojingumą, nenustatyta, o nuteistojo veikimas tiesiogine tyčia nerodo šios veikos mažesnio pavojingumo. 11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nors apeliaciniame skunde pateikiamas atleidimo nuo baudžiamosios atsakomybės dėl nusikaltimo mažareikšmiškumo pavyzdys, vis dėlto pabrėžtina, kad teismų praktikoje vienareikšmiškai pripažįstama, jog atleisti nuo baudžiamosios atsakomybės dėl nusikaltimo mažareikšmiškumo yra teismo teisė, bet ne pareiga, todėl teismas, ad &nbsp; hoc &nbsp;(konkrečioje situacijoje) įvertinęs visus objektyviuosius ir subjektyviuosius požymius, atspindinčius padaryto nusikaltimo pavojingumą, žalos dydį, dalyką, kaltininko atleidimo nuo baudžiamosios atsakomybės tikslingumą ir pan., sprendžia, ar atleisti asmenį nuo baudžiamosios atsakomybės nurodytu pagrindu (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo nutartis baudžiamojoje byloje Nr. 2K-364/2013 ). &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 12. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teisėjų kolegija konstatuoja, kad aukščiau aptartos padarytos nusikalstamos veikos aplinkybės bei nukentėjusiajai nusikalstama veika padaryt a &nbsp;žal a , nesudaro pagrindo konstatuoti, kad nuteistojo padaryta nusikalstama veika, numatyta BK 140 straipsnio 2 dalyje, turėtų būti pripažinta mažareikšme. Dėl atsakomybę lengvinančios aplinkybės nustatymo. 13. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nuteistasis apeliaciniame skunde nurodo, kad pirmosios instancijos teismas nepagrįstai nepripažino jo atsakomybę lengvinančios aplinkybės, jog jis prisipažino kaltę bei nurodė visas tarp jo ir sutuoktinės kilusio konflikto aplinkybes. Teisėjų kolegija su tokia nuteistojo pozicija nesutinka. Pagal BK 59 straipsnio 1 dalies 2 punktą, ši kaltininko atsakomybę lengvinanti aplinkybė laikoma pripažinta tais atvejais, kai teismas nustato, kad kaltininkas prisipažino padaręs baudžiamojo įstatymo nurodytą veiką ir nuoširdžiai gailisi arba jis padėjo išaiškinti šią veiką ar joje dalyvavusius asmenis. Kasacinio teismo yra suformuluota taisyklė, kad prisipažinimu laikoma tokia situacija, kai asmuo savanoriškai prisipažįsta padaręs nusikalstamą veiką, t. y. veiką, kurią jis tiesiogiai padarė, o jei nusikalstama veika padaryta kartu su bendrininkais – kai atskleidžia ir bendrininkų padarytus veiksmus. Nuoširdus gailėjimasis dėl nusikalstamos veikos kaip atsakomybę lengvinanti aplinkybė paprastai pasireiškia tuo, kad kaltininkas neigiamai vertina savo poelgius, išgyvena dėl padarytų veiksmų ir stengiasi sušvelninti nusikalstamos veikos padarinius, atlyginti žalą ir pan. Ši aplinkybė parodo asmens kritišką požiūrį į savo padarytą nusikalstamą veiką (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo nutartys baudžiamosiose bylose Nr. 2K-334-699/2017 , 2K-211-1073/2019, 2K-49-976/2020). Taigi, BK 59 straipsnio 1 dalies 2 punkte numatyta atsakomybę lengvinanti aplinkybė kaltinamajam pripažintina ne tik pripažinus padarius inkriminuojamą nusikalstamą veiką, tačiau ir dėl jos padarymo nuoširdžiai gailintis. 14. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teisėjų kolegija , įvertinusi baudžiamosios bylos duomenis konstatuoja, kad &nbsp;nėra pagrindo vertinti, jog V. K. prisipažino padaręs baudžiamojo įstatymo numatytą veiklą ir nuoširdžiai gailėjosi . Kaip matyti nuteistasis tiek ikiteisminio tyrimo metu , tiek baudžiamosios bylos pirmosios instancijos teisme metu kaltę dėl padarytos nusikalstamos veikos neigė, teigdamas, jog t yčios sužaloti nukentėjusiąją neturėjo, tarpusavio konflikto metu, norėdamas atsistumti, netyčia galėjo suimti už kaklo, suduoti ranka į veidą, taip pat parodė, kad tikrai nespyrė, o po nukentėjusios apklausos, vaizdo įrašų peržiūrėjimo nurodė, kad galėjo netyčia ir įspirti. &nbsp; Teisėjų kolegijos vertinimu, tok ia nuteistojo pozicija &nbsp;negali būti laikoma kaltės pripažinimu &nbsp;ar nuoširdžiu gailėjimusi . &#xa0; &#xa0; Dėl bausmės. 15. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliaciniame skunde išreiškiamas alternatyvus prašymas paskirti trumpesnę laisvės apribojimo bausmę be intensyvios priežiūros, neskiriant įpareigojimo dalyvauti smurtinį elgesį keičiančiose programose bei draudimo visą bausmės laiką vartoti psichiką veikiančias medžiagas. 16. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teisėjų kolegija pažymi, kad bausmės skyrimas yra išimtinė teismo kompetencija. Teismas skiria bausmę pagal BK specialiosios dalies straipsnio, numatančio atsakomybę už padarytą nusikalstamą veiką, sankciją, &nbsp;laikydamasis BK bendrosios dalies nuostatų. Skiriant bausmę, atsižvelgiama į bendruosius bausmės skyrimo pagrindus, įtvirtintus BK 54 straipsnyje – padarytos nusikalstamos veikos pavojingumo laipsnį, kaltės formą ir rūšį, padarytos nusikalstamos veikos motyvus ir tikslus, nusikalstamos veikos stadiją, kaltininko asmenybę, asmens kaip bendrininko dalyvavimo darant nusikalstamą veiką formą ir rūšį, atsakomybę lengvinančias bei sunkinančias aplinkybes. Teismas, įvertinęs atsakomybę lengvinančias ir (ar) atsakomybę sunkinančias aplinkybes, jų kiekį, pobūdį ir tarpusavio santykį, taip pat kitas minėtas aplinkybes, motyvuotai parenka švelnesnę ar griežtesnę bausmės rūšį, taip pat skiriamos bausmės dydį, skaičiuodamas nuo jos vidurkio ( BK 61 straipsnio 1, 2 dalys). 17. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pirmosios instancijos teismas, skirdamas V. K. bausmę, laikėsi bendrųjų bausmės skyrimo pagrindų, įtvirtintų BK 54 straipsnyje, bei tinkamai vadovavosi BK 61 straipsnyje išdėstytomis bausmių skyrimo nuostatomis. Teisėjų kolegija konstatuoja, kad įvertinus teismo nuosprendyje nurodytus bausmės skyrimo motyvus, bausmės rūšį bei jos dydį, bausmė nuteistajam V. K. paskirta teisingai. 18. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; BK 140 straipsnio 2 dalyje numatytos &nbsp;vieš ųjų &nbsp;darb ų &nbsp;arba laisvės apribojim o , arba arešt o , arba laisvės atėmim o &nbsp;iki dvejų metų &nbsp;bausmės. S kundžiamu nuosprendžiu V. K. buvo paskirta antra pagal griežtumą &nbsp;bausmė – laisvės a pribojimas 6 &nbsp;(šešiems) mėnesiams &nbsp;be intensyvios priežiūros . &nbsp; T eisėjų kolegija, išanalizavusi baudžiamosios bylos duomenis, aplinkybių, teikiančių pagrindą išvadai, kad bausmė &nbsp;ar jos trukmė &nbsp;nuteistajam buvo paskirta nesilaikant bausmių skyrimą reglamentuojančių baudžiamojo įstatymo normų, neįvertinus bausmės individualizavimui reikšmės turinčių aplinkybių ar jas įvertinus netinkamai, dėl to nuteistasis buvo nubaustas aiškiai per griežtai, nenustatė. 19. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Skundžiamo nuosprendžio turinys patvirtina, kad pirmosios instancijos teismas sprendimą paskirti V. K. laisvės a pribojimo &nbsp;bausmę grindė ne tik su padarytos nusikalstamos veikos susijusiomis, bet ir su nuteistąjį charakterizuojančiomis aplinkybėmis, jas nuosprendyje pakankamai išsamiai aptarė ir teisingai įvertino. Skirdamas bausmę, pirmosios instancijos teismas atsižvelgė į nuteistojo atsakomybę lengvinanči ų &nbsp;ir sunkinančių aplinkyb ių nebuvimą , į padaryt os &nbsp;nusikalstam os &nbsp;veik os &nbsp;pavojingumo laipsnį (padaryt a &nbsp;nusikalstam a &nbsp;veik a priskiriama nesunkių nusikaltimų kategorijai), kaltės formą ir rūšį (veikta tiesiogine tyčia), į nuteistojo asmenybę ( anksčiau teistas už kitokio pobūdžio neatsargų nusikaltimą, tačiau jau buvo BK 38 straipsnio pagrindu atleistas nuo baudžiamosios atsakomybės už nusikalstamos veikos prieš tą pačią nukentėjusiąją O. K. padarymą ), sistemingai daro administracinius nusižengimus susijusius su kelių eismo taisyklių pažeidimu, y ra dirbantis. 20. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pirmosios instancijos teismas paskirdamas V. K. laisvės apribojimo bausmę be intensyvios priežiūros, paskyrė nuteistajam įpareigoji mą - dalyvauti smurtinį elgesį keičiančiose programose &nbsp; bei uždraud ė &nbsp;visą bausmės laiką vartoti psichiką veikiančias medžiagas . &nbsp; Teisėjų kolegijos vertinimu, apeliacinio skundo teiginiai, jog nuteistajam nepagrįstai skirt as įpareigojimas bei draudimas &nbsp;yra atmestini ir nepagrįsti. 21. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pažymima, jog tam tikrais atvejais paskyrus bausmę nusikalstamą veiką padariusiam asmeniui, įstatymas numato galimybę skirti ir tam tikras pareigas &nbsp;bei draudimus , kurios nėra tapačios bausmei, tačiau padeda įgyvendinti bausmės paskirtį, siekiant, kad nusikalstamą veiką padaręs asmuo laikytųsi įstatymų, gerbtų bendro gyvenimo taisykles. Skiriant kaltininkui įpareigojimus &nbsp;bei draudimus , atsižvelgiama į padarytos nusikalstamos veikos pobūdį, jos padarymo aplinkybes, kaltininko asmenybę. Byloje nustatyta, kad V. K. padarė smurtinę nusikaltim ą &nbsp;veik ą prieš savo šeimos narį – sutuoktinę , konflikto metu nukentėjusiosios teigimu buvo neblaivus . Esant tokioms aplinkybėms, teisėjų kolegija sprendžia, kad nuteistajam V. K. paskyrus laisvės apribojimo bausmę be intensyvios priežiūros , jam pagrįstai paskirt as &nbsp;įpareigojima s dalyvauti smurtinį elgesį keičiančiose programose bei draudimas &nbsp;visą bausmės laiką vartoti psichiką veikiančias medžiagas . 22. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Esant nustatytoms aplinkybėms, apeliacinės instancijos teismas daro išvadą, jog pirmosios instancijos teismas pagrįstai V. K. skyrė &nbsp;šešių mėnesių &nbsp; laisvės apribojimo &nbsp;bausmę &nbsp;be intensyvios priežiūros, skiriant įpareigojim ą &nbsp; dalyvauti smurtinį elgesį keičiančiose programose bei draudimą &nbsp;visą bausmės laiką vartoti psichiką veikiančias medžiagas . Todėl, įvertinus V. K. asmenybę, padaryt os &nbsp;veik os &nbsp;pobūdį, pavojingumą, bausmė nelaikytina aiškiai per griežta ar neadekvačia priemone pasiekti BK 41 straipsnyje numatytus bausmės tikslus. 23. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pažymėtina, jog bausmė neišvengiamai susijusi su tam tikrais suvaržymais ir apribojimais, kurie nurodyti įstatymuose, draudžiančiuose tam tikras veikas bei numatančiuose atitinkamas sankcijas – bausmes už jų padarymą. Tuo pasireiškia asmens nubaudimas, todėl asmuo, žinodamas apie gresiančią bausmę ir sąmoningai pasirinkęs daryti nusikaltimą, prisiima ir galimas pasekmes. Vien tik nuteistojo interesus ir pageidavimus atitinkančios bausmės paskyrimas akivaizdžiai neatitiktų ne tik bausmės paskirties, bet ir teisingumo principo įgyvendinimo. 24. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Remiantis išdėstytomis aplinkybėmis, teisėjų kolegija konstatuoja, kad V. K. paskirta bausmė nėra aiškiai per griežta, ji proporcinga nuteistojo asmenybę charakterizuojančioms aplinkybėms bei jo pavojingumui, todėl yra teisinga ir tinkama realizuoti BK 41 straipsnyje įtvirtintus bausmės tikslus, dar labiau švelninti jam paskirtą bausmę objektyvaus pagrindo nėra. Aplinkybių, galinčių turėti įtakos nuteistajam paskirtos bausmės švelninimui, aukštesnės instancijos teismas nenustatė, jų savo apeliaciniame skunde nepateikė ir V. K. . Dėl valstybės garantuojamos teisinės pagalbos išlaidų. 25. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Baudžiamąją bylą nagrinėjant apeliacinėje instancijoje buvo gauta Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnybos Išteklių administravimo skyriaus 2024 m. liepos &nbsp;2 9 &nbsp;d. pažyma Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp; dėl antrinės teisinės pagalbos išlaidų. Pažymoje nurodyta, kad V. K. teiktos antrinės teisinės pagalbos išlaidas sudaro 120 . 83 &nbsp;Eur ir tokia suma yra priteistina valstybės naudai. &nbsp; 26. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; BPK 322 straipsnio 1 dalyje yra imperatyviai nurodyta, kad nagrinėjant bylą apeliacine tvarka, teismo posėdyje dalyvauja prokuroras ir gynėjas. Byla apeliacine tvarka išnagrinėta pagal nuteistojo V. K. apeliacinį skundą, kuris atmetamas, kaip nepagrįstas. Nuteistasis V. K. apie galimybę išieškoti iš jo antrinės teisinės pagalbos teikimo išlaidas buvo informuotas išsiunčiant jam Kauno apygardos teismo 2024 m. &nbsp;liepos &nbsp;2 2 &nbsp;d. nutartį dėl Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnybos parinkto gynėjo paskyrimo. Tačiau teisėjų kolegija sprendžia, kad nors nuteistajam V. K. ir buvo teikiama valstybės garantuojama teisinė pagalba, atsižvelgiant į tai, kad pagal BPK 322 straipsnio 1 dalies nuostatas gynėjo dalyvavimas nagrinėjant bylą apeliacine tvarka yra būtinas nepriklausomai nuo nuteistojo valios, antrinės teisinės pagalbos išlaidų iš nuteistojo išieškojimas neatitiktų teisingumo ir proporcingumo principų, todėl jos neišieškotinos. &#xa0; Teisėjų kolegija, vadovaudamasi Lietuvos Respubliko s baudžiamojo proceso kodekso 326 straipsnio 1 dalies 1 punktu, 332 straipsniu, &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; n u t a r i a : &nbsp; nuteistojo V. K. apeliacinį skundą atmesti. &nbsp; Iš nuteistojo V. K. antrinės teisinės pagalbos išlaidų, kurias sudaro 120.83 Eur, neišieškoti. Ši Kauno apygardos teismo nutartis įsiteisėja nuo jos paskelbimo dienos. &#xa0; &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Teisėjai &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Aurelijus Rauckis &#xa0; &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Judita Sungailaitė &#xa0; &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Laima Šeputienė &#xa0; Paminėta tekste: BK BK 38 str. Atleidimas nuo baudžiamosios atsakomybės, kai kaltininkas ir nukentėjęs asmuo susitaiko BK 48 str. Laisvės apribojimas BK 140 str. Fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas BK 37 str. Atleidimas nuo baudžiamosios atsakomybės dėl nusikaltimo mažareikšmiškumo BPK 2K-364/2013 2K-319/2013 2K-299-648/2015 BK 59 str. Atsakomybę lengvinančios aplinkybės 2K-334-699/2017 BK 61 str. Bausmės skyrimas, kai yra atsakomybę lengvinančių ir (ar) sunkinančių aplinkybių BPK 322 str. Asmenys, dalyvaujantys nagrinėjant bylą apeliacinės instancijos teismo posėdyje //