var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-03-15][nuasmenintas sprendimas byloje][eI3-6105-438-2024].docx Bylos nr.: eI3-6105-438/2024 Bylos rūšis: administracinė byla Teismas: Regionų administracinis teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos 188659752 atsakovas UAB "Biržų alus" 302592607 pareiškėjas Panevėžio apskrities valstybinė mokesčių inspekcija 188729357 trečiasis suinteresuotas asmuo Kategorijos: Teismo sprendimas Teismo sprendimo formos ir turinio reikalavimai Kiti klausimai kylantys iš mokestinių teisinių santykių Teismo sprendimo priėmimas, paskelbimas ir išsiuntimas Kiti su mokestinių ginčų nagrinėjimu susiję klausimai Kiti su pridėtinės vertės mokesčiu susiję klausimai Mokestiniai teisiniai santykiai Mokestinių ginčų nagrinėjimas Mokesčiai, įmokos ir kiti privalomieji mokėjimai Pridėtinės vertės mokestis Teismo procesiniai dokumentai ﻿ &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Administracinė byla Nr. e I 3 - 6105 -438 /202 4 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Teisminio proceso Nr. &nbsp; 3-6 1 -3- 0 0115 -202 4 - 8 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Pr ocesinio sprendimo kategorijos: &nbsp; 12.10.5; &nbsp;(S) &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;12.15.7; 55.1.1 ; 55.1.3 &#xa0; &#xa0; &#xa0; REGIONŲ &nbsp;ADMINISTRACINIS TEISMAS &#xa0; SPRENDIMAS LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 2024 &nbsp;m. kovo 7 &nbsp; d. Klaipėda &#xa0; Regionų administracinio teismo Klaipėdos rūmų teisėj as Romanas Klišauskas , sekretoriaujant teismo posėdžių sekretorei &nbsp;Vaidai Damašienei , dalyvaujant &nbsp;pareiškėjo s &nbsp; atstov ui &nbsp;advokato padėjėj ui &nbsp; D. D. , atsakovės atstov ui &nbsp; R. M. , viešame teismo posėdyje žodinio proceso tvarka vaizdo konferencijos būdu išnagrinėjo administracinę bylą pagal pareiškėjo s &nbsp;UAB „Biržų alus“ skundą atsakovei V alstybinei mokesčių inspekcijai prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos, trečiajam suinteresuotam asmeniui Panevėžio apskrities valstybinei mokesčių inspekcijai &nbsp;dėl 2022 m. spalio 17 d. sprendimo ir Mokestinių ginčų komisijos prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2023 m. gruodžio 22 d. sprendimo &nbsp; panaikinimo . &nbsp; Teismas &#xa0; nustatė: &#xa0; Pareiškėja &nbsp;UAB „Biržų alus“ &nbsp; (toliau – ir pareiškėja , Bendrovė ) kreipėsi į teismą su &nbsp; skundu, prašydama &nbsp; p anaikinti : &nbsp; atsakovės V alstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (toliau – ir atsakovė, VMI , Inspekcija ) &nbsp; 2022 m. spalio 17 d. sprendimą Nr. 69-61 dėl UAB „Biržų alus“ 2019 m. gruodžio 10 d. skundo &nbsp;(toliau – ir 2022 m. spalio 17 d. &nbsp;sprendimas , VMI sprendimas) ; &nbsp;Mokestinių ginčų komisijos prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (toliau – ir Komisija) 2023 m. gruodžio 22 d. sprendimą Nr. S-2023/205 (7-158/2022) &nbsp;(toliau – ir 2023 m. gruodžio 22 d. &nbsp;sprendimas , Komisijos sprendimas) . Nurodo, kad &nbsp; Panevėžio apskrities valstybinė mokesčių inspekcija (toliau – &nbsp; ir Panevėžio AVMI) atliko p areiškėjo s &nbsp;PVM, PM ir akcizų mokesčio apskaičiavimo, deklaravimo ir sumokėjimo už laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d. teisingumo patikrinimą ir jo rezultatus įformino 2019 m. rugsėjo 30 d. patikrinimo aktu Nr. (42.59) FR0680-338 (toliau – &nbsp; ir Patikrinimo aktas), kuriuo p areiškėj a i papildomai apskaičiuota 13 001,42 E ur &nbsp;PVM, 1 685,50 E ur &nbsp;PM, 16 738,09 E ur &nbsp;akcizų mokesčio. &nbsp; Panevėžio AVMI 2019 m. lapkričio 20 d. sprendimu dėl patikrinimo akto tvirtinimo Nr. (36.9) FR0682-268 (toliau – &nbsp; ir Panevėžio AVMI sprendimas) patvirtin tas &nbsp;Patikrinimo akt as &nbsp;bei jame papildomai apskaičiuot o s 13 001,42 E ur &nbsp;PVM, 1 685,50 E ur &nbsp;PM, 16 738,09 E ur &nbsp;akcizų mokesčio sum o s, taip pat apskaiči uotos &nbsp;2 898,76 E ur &nbsp;PVM delspinigių, 464,94 E ur &nbsp;PM delspinigių, 3 665,65 E ur &nbsp;akcizų mokesčio delspinigių sum o s bei paskirtos 5 201 E ur &nbsp;PVM, 674 E ur &nbsp;PM, 6 696 E ur &nbsp;akcizų mokesčio baud o s. Pareiškėja pateikė skundą VMI , kuri &nbsp;2020 m. vasario 19 d. sprendimu Nr. 69-15 (toliau – &nbsp; ir 2020 m. vasario 19 d. sprendimas, VMI sprendimas Nr. 1 ) patvirtin o &nbsp;Panevėžio AVMI sprendimą. &nbsp; Pareiškėja &nbsp; pateik ė &nbsp;skundą Komisijai, &nbsp;kuri 2020 m. balandžio 28 d. sprendimu Nr. S-79 (7-62/2020) (toliau – &nbsp; ir 2020 m. balandžio 28 d., Komisijos sprendimas Nr. 1 ) panaikino VMI sprendim ą Nr. 1 &nbsp;ir skund ą grąžino &nbsp;VMI nagrinėti iš naujo. &nbsp; VMI 2020 m. birželio 1 d. sprendimu Nr. 69-60 p areiškėjo s &nbsp;skundo nagrinėjimą sustabdė iki įsiteisės teismo sprendimas (nuosprendis) baudžiamojoje byloje Nr. 1-29-334/2020 (kaltinamieji Bendrovės direktorius ir gamybos meistrė). Panevėžio apygardos teismas 2021 m. birželio 14 d. priėmė nuosprendį baudžiamojoje byloje Nr. 1-13-334/2021 &nbsp;(toliau – ir 2021 m. birželio 14 d. n uosprendis) , kuriuo nustatyta, kad UAB „ Rolalita “ iš UAB „Biržų alus“ 2010 m. spalio mėn. – 2014 m. gruodžio mėn. 55 atvejais už 305 704,09 Lt (88 538,02 E ur ) ir 2015 m. vasario mėn. – &nbsp;2016 m. gruodžio mėn. 63 atvejais už 55 286,17 E ur &nbsp;įsigijo alaus, kurio įsigijimo neapskaitė UAB „ Rolalita “ buhalterinėje apskaitoje, viso 143 824,19 E ur . Lietuvos apeliacinis teismas išnagrinėjo baudžiamąją bylą pagal nukentėjusiųjų apeliacinius skundus ir 2022 m. rugsėjo 15 d. priėmė nuosprendį baudžiamojoje byloje Nr. 1A-80-487/2022 , kuriuo pakeitė 2021 m. birželio 14 d. nuosprendžio dalį, kuria vadovaujantis Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso (toliau – &nbsp; ir BK) 72 straipsniu iš J. N. ir A. N. konfiskuotinos sumos dydį sumažino iki 98 832 E ur , nustatant konfiskuotiną sumą iš J. N. ir A. N. po 49 416 E ur . &nbsp; VMI 2022 m. spalio 17 d. sprendimu &nbsp; patvirtin o &nbsp;VMI sprendimą Nr. 1. Pareiškėja Komisijai pateikė skundą . Mano, kad Komisijos 2023 m. gruodžio 22 d. s prendim u &nbsp; patvirtintos išvados, padarytos remiantis prielaidomis, todėl &nbsp; jis yra neteisėtas ir nepagrįstas . Vertina, kad Komisijos sprendimu pažeistas teisės principas non &nbsp;bis in &nbsp; idem &nbsp;(draudimas bausti du kartus už tą pačią teisei priešingą veiką) , nes reikalauja ma &nbsp;du kartus sumokėti apskaičiuotas sumas į biudžetą. &nbsp; VMI sprendim u ir &nbsp;Komisijos sprendim u nustatyta, kad Bendrovė prekiavo neapskaityta produkcija (alumi). Iš dalies kaltę pripažino ir Bendrovės direktorius J. N. , kiek tai susiję su įmone UAB „ Rolalita “. &nbsp; VMI, Bendrovei apskaičiuodama mokėtinas sumas į biudžetą, neatsižvelgė į tai, kad turtinė žala, padaryta valstybės biudžetui, jau yra atlyginta. Teigia, kad patikrinimo metu Panevėžio AVMI tikrintas laikotarpis yra 2014-2016 m ., tod ė l tiek ikiteisminio tyrimo metu, tiek mokestinio patikrinimo metu buvo vertinami tos pačios veikos analogišku laikotarpiu. Panevėžio apygardos teismo nuosprendžiu nuspręsta civilinio ieškovo Panevėžio apskrities valstybinės mokesčių inspekcijos ieškinius tenkinti ir priteisti iš J. N. 53 702 E ur &nbsp;Panevėžio valstybinės mokesčių inspekcijos naudai turtinei žalai atlyginti (kurio 20 892 E ur &nbsp;dalį sudaro PVM, &nbsp;26 &nbsp; 407 E ur &nbsp;akcizo mokestis ir 6 403 E ur &nbsp;pelno mokestis). &nbsp; Vilniaus apygardos teismo 2021 m. spalio 14 d. įsiteisėjusiu nuosprendžiu baudžiamojoje byloje Nr. 1A- 251-908/2021 (toliau – &nbsp; ir 2021 m. spalio 14 d. nuosprendis) iš UAB „ Rolalita “ ir s olidariai &nbsp;iš R. Š. ( UAB „ Rolalita “ vadovas ) &nbsp;valstybės naudai priteista 27 878 E ur &nbsp;turtinės žalos atlyginimo (27 781 E ur &nbsp;PVM ir 97 E ur &nbsp;pelno mokesčio). &nbsp; UAB „ Rolalita “, vykdydama įsiteisėjusį 2021 m. spalio 14 d. nuosprendį, yra sumokėjus i 27 781 E ur &nbsp;PVM (tame tarpe 24 974 E ur &nbsp;pirkimo PVM nuo iš Bendrovės įsigyto neapskaityto alaus) ir 97 E ur &nbsp;pelno mokesčio. &nbsp; UAB „ Rolalita “ sumokėjo priteistą sumą PVM ir pelno mokesčio už iš Bendrovės 114 atvejų įsigijęs alaus ir 324 vienetus tuščių butelių. Pažymi, kad &nbsp;Komisija sprendim u &nbsp;konstatavo, jog &nbsp;Inspekcijos inicijuotas Bendrovės mokestinių prievolių vykdymo patikrinimas ir Bendrovės atžvilgiu atliktas ikiteisminis tyrimas baudžiamojoje byloje dėl konkrečios veikos yra susiję tiek iš esmės, tiek laiko požiūriu, t. y. vertinama ta pati veika. &nbsp; Nors baudžiamojoje byloje sprendžiamas Bendrovės direktoriaus ir gamybos meistrės kaltumo klausimas, o mokestiniame ginče mokesčiai apskaičiuoti Bendrovei, tačiau vien šis faktas nepaneigia išvados, kad šie procesai (baudžiamasis ir mokestinis) yra susiję. Remiasi Lietuvos Respublikos Konstitucijos &nbsp;31 straipsnio 5 dal ies nuostata, &nbsp; Lietuvos Respublikos Konstitucini o &nbsp;Teism o &nbsp;2017 m. kovo 15 d. nutarim u , Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo (toliau – ir LVAT) nutartimi administracinėje byloje Nr. A-143-2619/2011, Lietuvos Aukščiausiojo Teismo (toliau – ir LAT) nutartimi s &nbsp; (Nr. 2K-322/2003, Nr. 2K-7-29-942/2016, Nr. 2K-167-788/2015 ) , Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijo s &nbsp;(toliau – &nbsp; ir Konvencija) 7 protokolo 4 straipsnio 1 dal ies nuostata . Komisija 2023 m. gruodžio 22 d. &nbsp; sprendimu Bendrovei papildomai apskaiči avo &nbsp;PVM, paskyrė &nbsp;baudą bei apskaiči avo &nbsp;delspinigius už tuos pačius sandorius, už kuriuos UAB „ Rolalita “ yra sumokėjusi PVM ir šis UAB „ Rolalita “ PVM nėra atskaitytas (VMI riboja UAB „ Rolalita “ teisę į PVM atskaitą) s olidariai &nbsp;su R. Š. , be kita ko, susiję asmenys (direktorius ir gamybos meistrė) baudžiamąja byla buvo nubausti konfiskuojant po 49 416 E ur &nbsp;iš kiekvieno, kaip nusikalstamos veikos rezultatas ( J. N. taip pat yra sumokėjęs jam paskirtą sumą), siekia dar kartą nubausti Bendrovę už tą pačią veiką. Mano, kad &nbsp; Komisijos sprendimu pažeistas teisės PVM neutralumo principas neleidžiant Bendrovei taikyti PVM atskaitos teisės. &nbsp;M okesčių mokėtojų teisė į PVM atskaitą, vadovaujantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – &nbsp; ir ESTT) praktika (2009 m. spalio 29 d. sprendimas byloje SKF, C-29/08, 2005 m. gegužės 26 d. sprendimas byloje Kretztechnik &nbsp;AG, C-465/03, 2010 m. spalio 21 d. sprendimas byloje C-385/09 ( Nidera &nbsp;byla)) yra absoliuti ir negali būti paneigta . Nurodo, kad &nbsp;vykdydama ekonominę veiklą (alaus prekybą) sudarė sandorius su UAB „ Rolalita “. UAB „ Rolalita “ ir R. Š. s olidariai &nbsp;atlygino Lietuvos valstybės biudžeto patirtą žalą ir sumokėjo 27 781 E ur &nbsp;PVM ir 97 &nbsp;Eur &nbsp;PM. Tam, kad būtų užtikrintas PVM neutralumo principo taikymas, p areiškėj a i privalo būti užtikrinta teisė į PVM atskaitos taikymą ir išvengta dvigubo apmokestinimo ir perteklinio PVM sumokėjimo. &nbsp; Komisija užkerta &nbsp;teisę &nbsp;Bendrovei laikytis PVM neutralumo principo bei taikyti PVM atskaitą dėl sandorių, kurie jau buvo apmokestinti PVM ir PVM nuo jų jau yra sumokėtas į valstybės biudžetą . Pareiškėjo s &nbsp;atstovas &nbsp;teismo posėdžio metu palaikė &nbsp; skundą iš esmės jame išdėstytų motyvų ir argumentų pagrindu. Atsakovė Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos &nbsp; atsiliepimu &nbsp;su skundu nesutinka ir prašo jį atmesti kaip nepagrįstą . Nurodo, kad Inspekcija Bendrovės mokestinį patikrinimą atliko pagal pateiktus Bendrovės pirminius apskaitos dokumentus ir jų suvestinius registrus, remiantis Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos Šiaulių ir Panevėžio apygardos valdybos Panevėžio ūkinės finansinės veiklos tyrimo skyriaus &nbsp; 2018 m. balandžio 30 d. Specialisto išvadoje Nr. 04/14-2-5-4780 Dėl UAB „Biržų alus“ ūkinės finansinės veiklos (toliau – ir FNTT Specialisto išvada) nustatytais ir Kaltinamajame akte nurodytais faktais ir pagal VMI duomenų bazėse esančius duomenis. Nustatyta, kad Bendrovė tikrinamuoju laikotarpiu 2014 - 2016 metais turėjo ūkinių - finansinių sandorių (prekyba alumi) su UAB „ Rolalita “, S. S. IĮ, A. G. IĮ, kurių metu neapskaitė dalies pajamų, t. &nbsp; y.: &nbsp; 77 (iš jų 75 atvejai susiję su UAB „ Rolalita “) atvejais duomenys, įrašyti Bendrovės buhalterinės apskaitos dokumentuose bei dokumentuose, paimtuose kratos metu skiriasi. &nbsp; Dėl neįtrauktų į apskaitą 73 448,10 Eur pajamų už 2014-2016 m. UAB „ Rolalita “ parduotą alų, Bendrovė neapskaičiavo ir nesumokėjo 12 774,61 &nbsp; Eur PVM ir 16 596,69 Eur akcizų mokesčio. &nbsp;Nustatyta, kad Bendrovė minėtu laikotarpiu neapskaičiavo, nedeklaravo ir nesumokėjo dar 70 Eur PVM ir &nbsp; 102 Eur akcizo. &nbsp;Taip pat Bendrovė &nbsp; neapskaičiavo gautų pajamų ir nesumokėjo į valstybės biudžetą 156 Eur PVM, 37,8 Eur akcizo mokesčio; dėl negautų 900 Eur pajamų patyrė &nbsp; 900 Eur nuostolį. Cituoja Lietuvos apeliacini o &nbsp;teismo 2022 &nbsp;m. rugsėjo 15 d. nuosprend į &nbsp;baudžiamojoje byloje Nr. 1A-80-487/2022 &nbsp;ir teigia, kad aplinkybė, jog &nbsp;Bendrovė prekiavo neapskaityta produkcija (alumi) pasitvirtino. Iš dalies kaltę pripažino ir Bendrovės direktorius J. N. , &nbsp; kiek tai susiję su įmone UAB „ Rolalita “, taip pat prisipažino &nbsp;ir asmenys įsigiję neapskaityto alaus, kuriuo po to patys prekiavo, o finansinių operacijų neįtraukė į įmonių buhalterinę apskaitą. &nbsp; Inspekcija Bendrovės mokesčio bazę nustatė tiesiogiai, remiantis kratos metu išimtais dokumentais (PVM sąskaitos faktūros neįtrauktos į Bendrovės apskaitą ir kt. dokumentais) bei liudytojų parodymais. Remiasi Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatym o ( toliau – ir MAĮ ) &nbsp; 70 str aipsnio &nbsp;1 , 2 dal ių nuostatomis, Valstybinės mokesčių inspekcijos 2004 m. gegužės 24 d. įsakymu Nr. VA-10 3 &nbsp;„Dėl mokesčio apskaičiavimo pagal mokesčių administratoriaus vertinimą taisyklių patvirtinimo“ patvirtintų „Mokesčių apskaičiavimo pagal mokesčių administratoriaus įvertinimą taisyklių“ (toliau – Taisyklės) 4 punkt o, &nbsp;6.1. , 6.2., 6.3. &nbsp; pa punk či ų &nbsp;nuostatomis, LVAT praktika ( 2016 &nbsp;m. rugpjūčio 2 d. nutartis adm inistracinėje &nbsp;byloje Nr. A-2626-575/2016) . Buhalterinės apskaitos duomenys pagal teisės aktų nuostatas yra pirminiai ir leistini informacijos šaltiniai, kurių pagrindu yra galima nustatyta tvarka apskaičiuoti mokėtinus į biudžetą mokesčius, todėl tais atvejais, kai tokių duomenų mokesčio mokėtojas nerenka, juos iškraipo ar sunaikina, yra prarandama objektyvi galimybė įprasta tvarka (teisės aktų nustatyta tvarka) apskaičiuoti į biudžetą mokėtinų mokesčių sumas (dydžius). &nbsp;Šiuo atveju, mokesčių administratorius mokesčių bazę nustatė pagal kratos metu paimtus dokumentus, t. &nbsp; y. turėjo pakankamai duomenų ir galėjo mokestį apskaičiuoti įprastine atitinkamo mokesčio įstatyme nustatyta tvarka. T ik vienetiniu atveju, t. y. dėl 30 vnt. statinių alaus pardavimo A. G. IĮ už 900 Eur t. t. PVM 156 Eur , rėmėsi G. G. įtariamojo apklausos protokole duotais parodymais. Pažymi, kad Panevėžio apygardos teismas 2021 &nbsp;m. birželio 14 d. nuosprendžiu baudžiamojoje byloje Nr. 1-13-334/2021 J. N. skyrė 250 MGL (9 415 Eur) ir 200 MGL (7 532 Eur) dydžio baudas, bei nusprendė konfiskuoti iš J. N. ir A. N. 161 242 Eur, po 80 621 Eur iš kiekvieno kaip nusikalstamos veikos rezultatą į valstybės nuosavybę. Lietuvos apeliacinis teismas 2022 &nbsp;m. rugsėjo 15 d. nuosprendžiu baudžiamojoje byloje Nr. 1A-80-487/2022 &nbsp; pakeitė minėto nuosprendžio dalį, kuria v adovaujantis BK 72 straipsniu iš J. N. ir A. N. konfiskuota 161 242 Eur, po 80 621 Eur iš kiekvieno kaip nusikalstamos veikos rezultatas &nbsp;ir sumažino iš nuteistųjų J. N. ir A. N. konfiskuotinos sumos dydį iki 98 832 Eur, nustatant konfiskuotiną sumą iš J. N. ir A. N. po 49 416 Eur. Remiasi LVAT 2022 &nbsp;m. sausio 5 d. nutart imi &nbsp;administracinėje byloje Nr. eA-4027-442/2021 . Teigia, kad &nbsp;baudžiamojoje byloje baudos skirtos fiziniam asmeniui, o Inspekcija &nbsp;s prendimu PVM, PM, akcizų baudas skyrė Bendrovei. Nagrinėjamoje &nbsp;situacijoje nėra baudžiamas tas pats asmuo, nes nėra nustatytas asmens tapatumas, t. y. vienas iš būtinų požymių, sudarančių sąlygas konstatuoti non bis in idem &nbsp;principo pažeidimą. &nbsp; B audos Bendrovei skirtos pagrįstai. Akcentuoja, kad p areiškėjos direktorius ir UAB „ Rolalita “ direktorius sukčiavo PVM apmokestinimo srityje . Tai &nbsp;reiškia, jog p areiškėja elgėsi nesąžiningai, nes prekiavo „neapskaitytu“ alumi, kas leido nuo gautų pajamų už jo pardavimą nemokėti mokesčių. Tais atvejais, kai sukčiaujančios šalys siekia išvengti mokestinių prievolių, joms negali būti taikomos PVM atskaitos taisyklės ar PVM neutralumo principas, kurie pripažįstami tik sąžiningiems mokesčių mokėtojams (žiūrėti: LVAT 2020 &nbsp;m. birželio 10 d. nutartį adm inistracinėje &nbsp;byloje Nr. A-1110-438/2020). Pažymi, kad 2023 &nbsp;m. spalio 24 d. LAT nutartyje išplėstinė teisėjų kolegija nurodė, kad aplinkybė dėl PVM priteisimo iš R. Š. ir UAB „ Rolalita “ kitoje byloje nėra svarbi nagrinėjant žalos, padarytos nesumokėjus mokesčių valstybei, priteisimo klausimą šioje byloje. Pareiškėjos prekių tiekimas įmonei UAB „ Rolalita “ ir UAB „ Rolalita “ prekių pardavimas tretiesiems asmenims yra dvi atskiros apmokestinamųjų sandorių grupės. Nors sandorių grandinę sudarė tos pačios prekės, kiekviename prekių pardavimo etape mokėtinas PVM vertinamas atskirai. Todėl tai, kad iš UAB „ Rolalita “ priteistas PVM už neapskaitytų iš p areiškėjos pirktų prekių pardavimą tretiesiems asmenims, niekaip nepaneigia p areiškėjos prievolės sumokėti PVM už tų prekių tiekimus įmonei UAB „ Rolalita “. Š iuo aspektu p areiškėja negali remtis teise į PVM atskaitą. Remiasi ESTT praktika ( 2022 &nbsp;m. rugsėjo 15 d. sprendimas byloje HA.EN, C-227/21 ), kurioje nurodoma, jog &nbsp;nacionaliniai teismai ir institucijos turi neleisti pasinaudoti teise į atskaitą, jei atsižvelgiant į objektyvius įrodymus nustatyta, kad šia teise naudojamasi sukčiaujant ar piktnaudžiaujant . Atsakovė s &nbsp; Valstybinė s &nbsp;mokesčių inspekcij os &nbsp;prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijo s atstovas &nbsp; teismo posėdžio metu prašė &nbsp; skundą atmesti iš esmės atsiliepime išdėstytų motyvų ir argumentų pagrindais. Pareiškėja pateikė prašymą kreiptis į ESTT su prašymu priimti prejudicinį &nbsp;sprendimą , a r 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio a punktą, siejamą su mokesčių neutralumo principu, reikia aiškinti taip, kad pagal jį leidžiama nacionalinė praktika, pagal kurią vienam apmokestinamajam asmeniui parduodant produkciją kitam apmokestinamajam asmeniui, atsisakoma suteikti pardavėjui teisę atskaityti pardavimo PVM po to kai su pardavimo PVM sutampantį pirkimo PVM sumokėjo pirkėjas, kai nėra nustatoma PVM sukčiavimo arba PVM piktnaudžiavimo požymių. &#xa0; Teisėjų kolegija &#xa0; n u s t a t ė : &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; ginčas kilęs dėl Panevėžio apskrities valstybinės mokesčių inspekcijos 2 019 m. lapkričio 20 d. sprendimo &nbsp;Nr. (36.9) FR0682-268; &nbsp; Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (toliau – ir atsakovė, VMI, Inspekcija) &nbsp; 2022 m. spalio 17 d. sprendim o &nbsp;Nr. 69-61(toliau – ir 2022 m. spalio 17 d. sprendimas, VMI sprendimas) &nbsp;ir Mokestinių ginčų komisijos prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2023 m. gruodžio 22 d. sprendimo &nbsp; (toliau – ir 2023 m. gruodžio 22 d. sprendimas, Komisijos sprendimas) &nbsp;teisėtumo ir pagrįstumo. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Ginčijamais mokesčių administratoriaus sprendimais pareiškėjai priskaičiuota į biudžetą sumokėti 13 001,42 Eur pridėtinės vertės mokestį (toliau - PVM), 2 898,76 Eur PVM delspinigius, 5 201 Eur PVM baudą, 1 685,50 Eur pelno mokestį (toliau - PM), 464,94 Eur PM delspinigius, 674 Eur PM baudą, 16 738,09 Eur akcizų, 3 665,65 Eur akcizų delsp inigius, 6 696 Eur akcizų baudą. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Šie mokesčiai pareiškėjai priskaičiuoti už tai, kad pareiškėja 2014-2016 m. laikotarpiu į apskaitą neįtraukė dalies ūkinių operacijų, ne visas gautas pajamas įtraukė į PM bazę, neapskaičiavo ir nedeklaravo dalies pardavimo PVM, nuo dalies pagamintos produkcijos (alaus) neapskaičiavo ir nedeklaravo akcizų , o būtent, pagal išrašytas UAB „ Rolalita “ 75 PVM sąskaitas faktūras, kurios buvo pripažintos neatitinkančios tikrojo ūkinės operacijos turinio bei jų pagrindu buvo neįtraukta iš viso 73 448,10 Eur (2014 m. - 18 244,62 Eur, 2015 m. - 34 574,22 Eur, 2016 m. - 20 629,26 Eur) pajamų. Dėl už parduotą alų neįtrauktų į apskaitą pajamų p areiškėja neapskaičiavo 12 774,61 Eur PVM ir 16 596,69 Eur akcizų; &nbsp; pagal 2015-02-26 PVM sąskaitą faktūrą BIRAL Nr. 0197758 S. S. individualiai įmonei pardavė 500 litrų alaus už 405,35 Eur, iš jų 70 Eur PVM , tokiu būdu &nbsp; p areiškėja neapskaičiavo70 Eur PVM ir 102 Eur akcizų; &nbsp; A. G. įmonei 2016 m. be apskaitos dokumentų pardavė 1500 litrų alaus už 900 Eur sumą , tokiu būdu &nbsp; p areiškėja neapskaičiavo 156 Eur PVM ir 37,80 Eur akcizų. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Pareiškėja nesutikimą su šiais sprendimais iš esmės grindžia tuo, kad : 1. &nbsp; PVM priskaičiavimo atveju už ūkines operacijas vykdytas su UAB „ Rolalita “ yra pažeistas teisės PVM neutralumo principas , nes &nbsp; teismo nuosprendžiu nesumokėtas už šias operacijas UAB „ Rolalita “ iš pareiškėjos pirkimo PVM yra priteistas bei sumokėtas į biudžetą, todėl nepagrįstai iš pareiškėjos papildomai priskaičiuotos mokėtinos PVM sumos, netaikant PVM atskaitos taisyklių, t. y. , kad šios sumos yra neteisingai apskaičiuotos, pažeidžiant PVM atskaitos taisykles; 2. yra pažeistas dr a udimo dvigubai apmokestinti už tas pačias ūkines operacijas principas, nes baudžiamojoje byloje yra pareikšti civiliniai ieškiniai, &nbsp; kuriais siekiama iš J. N. išieškoti sumas, kurios sutampa su sumomis priskaičiuotomis pareiškėjai ginčijamais sprendimais. &nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Pažymėtina, kad pareiškėja aritmetinio priskaičiuotų sumokėti mokesčių dydžio neginčija. Iš esmės neginčija ir jai priskaičiuoto PM ir akcizų mokesčio bei su jais susijusių baudų ir delspinigių, nes skunde teismui tais klausimais nėra pateikta jokių argumentų . Kaip minėta, pareiškėjos skunde teikiami tik argumentai dėl nepagrįstai apskaičiuoto PVM bei jo dydžio. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Byloje tarp šalių nėra ginčo &nbsp;ir &nbsp;dėl faktinių aplinkybių, kad pareiškėja &nbsp; 2014-2016 m. laikotarpiu į apskaitą neįtraukė minėtų &nbsp;ūkinių operacijų, &nbsp;taip siekdama nuslėpti įvykusiais ūkines operacijas bei išvengti &nbsp;mokesči ų, susijusių su šiomis operacijomis, mokėjimo. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Byloje nustatyta ir tai, kad &nbsp;mokesčių administratorius mokesčių bazę nustatė pagal kratos metu paimtus dokumentus, t.y. , &nbsp; įprastine atitinkamo mokesčio įstatyme nustatyta tvarka , nes &nbsp; tai atlikti buvo &nbsp;pakankamai duomenų ir buvo gal ima &nbsp;mokestį apskaičiuoti , remiantis pirminiais buhalterinės apskaitos dokumentais, išskyrus &nbsp;atvej į , dėl 30 vnt. statinių alaus pardavimo A. G. įmonei &nbsp;už 900 Eur , kai buvo remtasi baudžiamojoje byloje apklaustų asmenų parodymais. &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Dėl argumentų, kad yra &nbsp;pažeistas draudimo dvigubai apmokestinti už tas pačias ūkines operacijas principas, nes baudžiamojoje byloje yra pareikšti civiliniai ieškiniai, kuriais siekiama iš J. N. išieškoti sumas, kuri os sutampa su sumomis priskaičiuotomis pareiškėjai ginčijamais sprendimais &nbsp; . &nbsp; &#xa0; Iš baudžiamosios bylos, kurioje sprendžiamas civilinio ieškinio pareikšto J. N. klausimas matyti, kad baudžiamojoje byloje VMI 2019 m. sausio 14 d. pateikė civilinį ieškinį, kuriame nurodė, kad dėl J. N. neteisėtų veiksmų UAB „Biržų alus“ 2010–2013 metais nesumokėjo 53 702 Eur pridėtinės vertės mokesčio (toliau – PVM), taip padarydamas žalą valstybei, todėl prašė iš J. N. priteisti valstybės naudai 53 702 Eur (t. 40, b. l. 105–108) , t.y., baudžiamojoje byloje civilinis ieškinys J. N. yra pareikštas &nbsp;už 2010–2013 met ų laikotarpiu &nbsp; galimai nesumokė tą &nbsp;53 702 Eur pridėtinės vertės mokes tį (žr. Lietuvos apeliacinio teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus &nbsp; 2024 m. sausio 22 d. &nbsp;nutartį b audžiamoj oje &nbsp;byl oje &nbsp;Nr. 1A-146-870/2024 ). Nagrinėjamoje byloje pareiškėjai nesumokėti mokesčiai priskaičiuoti už 2014-2016 m. laikotarpį . Kadangi nesutampa laikotarpiai už kuriuos yra siekiama išieškoti nesumokėtus mokesčius &nbsp;iš pareiškėjos ir J. N. , todėl pareiškėjos teiginiai dėl dvigubo apmokestinimo, vien šiuo aspektu, yra nepagrįsti bei neteisingi. &nbsp; Be to, minėtoje baudžiamojoje byloje Lietuvos aukščiausiasis teismas dėl pareikšto civilinio ieškinio J. N. išaiškino ir tai, kad žalos, padarytos valstybei dėl nesumokėtų mokesčių, subjektas yra mokesčių mokėtojas, kuriam pagal įstatymą tenka prievolė mokėti valstybei atitinkamus mokesčius, šiuo atveju – įmonė, o įmonės vadovo atsakomybė, esant visumai pirmiau išdėstytų sąlygų, gali būti tik subsidiarioji , dėl ko iš &nbsp; naujo nagrinėjant bylą apeliacine tvarka, be kita ko, būtina išspręsti klausimą dėl tinkamo civilinio atsakovo nustatymo &nbsp;(žr. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus išplėstinė s &nbsp;septynių teisėjų kolegij os 2023 m. spalio 24 d. &nbsp;nutartį b audžiamoj oje &nbsp;byl oje &nbsp;Nr. 2K-7-134-511/2023 ). Šios aplinkybės patvirtina, kad civilinio ieškinio baudžiamojoje byloje apimtis bei asmenys, kurie bus atsakovais, nėra iki šiol išspręsta. Šios aplinkybės baudžiamojoje byloje &nbsp;turės būti sprendžiamos, atsižvelgiant į šioje administracinėje byloje nagrinėjamų klausimų ratą bei apimtį. Visa tai paneigia pareiškėjos teiginius dėl galim o &nbsp;dvigubo apmokestinimo už tas pačias ūkines operacijas, dėl ko jie atmetami, kaip nepagrįsti ir neteisingi. &#xa0; &#xa0; Dėl argumentų, kad PVM sumos yra neteisingai apskaičiuotos , nes &nbsp;pažei stos &nbsp;PVM atskaitos taikymo taisykl ė s. &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Pareiškėja nesutikimą su ginčijamais sprendimais šiuo aspektu iš esmės grindžia tuo, kad p areiškėjo s &nbsp;pardavimo PVM UAB „ Rolalita “ iš p areiškėjo s &nbsp;buvo priteistas antrą kartą po to kai įsiteisėjusiu teismo sprendimu baudžiamojoje byloje jau buvo priteistas pirkimo PVM (pirkimo iš p areiškėjo s ) iš UAB „ Rolalita “ ir subsidiariai &nbsp; R. Š. - Vilniaus apygardos teismo 2021 spalio 14 d. įsiteisėjusiu nuosprendžiu baudžiamojoje byloje Nr. 1A-251-908/2021 iš UAB „ Rolalita “ ir subsidiariai &nbsp;iš R. Š. valstybės naudai buvo priteista 27 878 Eur turtinės žalos atlyginimas (27 781 Eur PVM ir 97 Eur PM) - nesumokėto pirkimo PVM už neapskaitytos produkcijos iš Pareiškėjo įgijimą. Minėta, kad pareiškėjos neteisėta mokestinė veikla pasireiškė tuo, kad pareiškėja 2014-2016 m. laikotarpiu į apskaitą neįtraukė dalies ūkinių operacijų, ne visas gautas pajamas įtraukė į PM bazę, neapskaičiavo ir nedeklaravo dalies pardavimo PVM, nuo dalies pagamintos produkcijos (alaus) neapskaičiavo ir nedeklaravo akcizų . Mokesčių administravimo įstatymo 69 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „Tais atvejais, kai mokesčio mokėtojo sandoris, ūkinė operacija ar bet kokia jų grupė sudaromi turint tikslą gauti mokestinę naudą, t. y. tiesiogiai ar netiesiogiai nukelti mokesčio mokėjimo terminus, sumažinti mokėtiną mokesčio sumą arba visiškai išvengti mokesčio mokėjimo, arba padidinti grąžintiną (įskaitytiną) mokesčio permoką (skirtumą), arba sutrumpinti mokesčio permokos (skirtumo) grąžinimo terminus, mokesčių administratorius, apskaičiuodamas mokestį, taiko turinio viršenybės prieš formą principą. Šiuo atveju mokesčių administratorius neatsižvelgia į formalią mokesčių mokėtojo veiklos išraišką, bet atkuria iškreipiamas ar slepiamas aplinkybes, su kuriomis mokesčių įstatymai sieja apmokestinimą, ir mokestį apskaičiuoja pagal minėtų mokesčių įstatymų atitinkamas nuostatas.“ Iš šios teisės normos matyti, kad tais atvejais, kai yra siekiama išvengti mokesčių mokėjimo ir pan. mokesčių administratoriui yra suteikta teisė neatsižvelgti į formalią mokesčių mokėtojo veiklos išraišką, bei atkurti iškreipiamas ar slepiamas aplinkybes, su kuriomis mokesčių įstatymai sieja apmokestinimą, ir mokestį apskaičiuoti pagal minėtų mokesčių įstatymų atitinkamas nuostatas. Pagal Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo (toliau-PVMĮ) 57; 64; 89 &nbsp;straipsni ų &nbsp;nuostatas &nbsp; prekių tiekimo grandinėje , įvykusioje &nbsp;tarp PVM mokesčių mokėtojų , gautas pardavimo PVM &nbsp; apskaičiuoja mas ir sumokamas į biudžetą už tą mokestinį laikotarpį už kurį buvo gautas pardavimo PVM už patiektas prekes , iš šios sumos atimant atskaitomo pirkimo PVM sumas, kurias galima atskaityti, t.y., &nbsp; &nbsp; galima atskaityti su sąlyga, jei šie tiekimai įvyko tarp PVM apmokestinamųjų asmenų &nbsp; ir jeigu PVM mokėtojas turi atitinkamą PVM sąskaitą faktūrą , kurioje pirkimo PVM suma turi būti išskirta, o PVM mokėtojas nurodytas kaip prekių pirkėjas . &nbsp; Šis reglamentavimas reiškia, kad nagrinėjamu atveju pareiškėjai už patiektas prekes UAB „ Rolalita “ &nbsp;atsirado prievolė į biudžetą sumokėti pardavimo PVM . Tačiau ši &nbsp; pardavimo PVM sum a &nbsp;galėtų būti sumažint a &nbsp;tik tuo atveju, jei pareiškėja prekėms pagaminti ir realizuoti, kurias pardavė UAB „ Rolalita “ , būtų įsigijusi iš kito PVM mokėtojo atitinkamas &nbsp;prekes (medžiagas ir pan.) &nbsp;pagal atitinkamą PVM sąskaitą faktūrą, kurioje pareiškėja ( PVM mokėtojas ) &nbsp; būtų nurodyta kaip prekių pirkėja bei būtų išskirta pirkimo PVM suma . Byloje duomenų , &nbsp;iš ko (PVM mokesčio mokėtojo, ar ne) pareiškėja įsigijo medžiagas ir priemones (prekes) reikiamas prekėms pagaminti ir realizuoti, kurias vėliau pardavė UAB „ Rolalita “ , nenustatyta. Taip pat nenustatyta, ar &nbsp;pareiškėjai &nbsp;įsigijus šias prekes joms buvo išrašyta PVM sąskait a &nbsp;faktūr a , kurioje pareiškėja ( kaip PVM mokėtojas) būtų nurodyta kaip prekių pirkėja bei būtų išskirta pirkimo PVM &nbsp;suma. Tokių aplinkybių nenurodo ir pareiškėja. Visa tai lemia, kad pareiškėja neįrodė, jog &nbsp;ji už aptariam us &nbsp;prekių pardavimus yra įgijusi teisę atskaityti pirkimo PVM sumas . &nbsp; Apibendrinus daroma išvada , kad mokesčių administratorius pagristai ir teisingai pareiškėjai priskaičiavo sumokėti į biudžetą pardavimo PVM , &nbsp;gautą pradavus prekes UAB „ Rolalita “ &nbsp;ir kitiems minėtiems kontrahentams &nbsp;bei nuo šių sumų &nbsp;pagrįstai ir teisingai &nbsp;neatskaitė pirkimo PVM, nes pareiškėja nenurodė nei aplinkybių bei nepateikė nei atitinkamų įrodymų, suteikiančių teisę į PVM atskaitą &nbsp;už įvykdytus pardavimus . Aptartas teisinis reglamentavimas lemia ir tai, kad pareiškėjos prievolės sumokėti pardavimo PVM už ūkines operacijas su UAB „ Rolalita “, neįtakoja aplinkybė, ar UAB „ Rolalita “ sumokėjo į biudžetą pirkimo PVM, ar ne. Atitinkamai aplinkybė, kad galimai UAB „ Rolalita “ į biudžetą sumokėjo pirkimo PVM bei negalėjo pasinaudoti teise į PVM atskaitą, dėl ko galimai nepagrįstai į biudžetą yra, ar bus sumokėta per daug, nagrinėjamu atveju nėra susiję su pareiškėjos subjektinių teisių pažeidimu, taikant jos atžvilgiu PVMĮ 57; 64; 89 straipsnių nuostatas bei apskaičiuojant &nbsp;jai &nbsp;mokėtino PVM dydžio sumas. Šiuo atveju pareiškėjos nurodomi argumentai dėl PVM atskaitos taisyklių pažeidimo, iš esmės yra s iejami &nbsp;su galimu UAB „ Rolalita “ subjektinių teisių pažeidimu, tačiau, kaip minėta, tai neturi įtakos pareiškėjos prievolei sumokėti į biudžetą pardavimo PVM už parduotas prekes UAB „ Rolalita “, o tuo pačiu neįtakoja &nbsp;jos subjektinių teisių &nbsp;ir pareigų apimties šioje teisinių santykių srityje . Aptartas teisinis reglamentavimas lemia ir tai, kad yra n etenkin amas &nbsp;pareiškėjos prašymas kreiptis į ESTT su prašymu priimti prejudicinį &nbsp;sprendimą žemiau nurodytu klausimu: Ar 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio a punktą, siejamą su mokesčių neutralumo principu, reikia aiškinti taip, kad pagal jį leidžiama nacionalinė praktika, pagal kurią vienam apmokestinamajam asmeniui parduodant produkciją kitam apmokestinamajam asmeniui, atsisakoma suteikti pardavėjui teisę atskaityti pardavimo PVM po to kai su pardavimo PVM sutampantį pirkimo PVM sumokėjo pirkėjas, kai nėra nustatoma PVM sukčiavimo arba PVM piktnaudžiavimo požymių. P a žy minėtina, kad, vadovaujantis 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (toliau – ir PVM direktyva) 167 straipsniu, teisė į atskaitą atsiranda, atsiradus prievolei apskaičiuoti atskaitytiną PVM. PVM direktyvos 179 straipsnio pirmoje pastraipoje įtvirtinta: „Apmokestinamasis asmuo teisę į PVM atskaitą įgyvendina taip – iš visos PVM sumos, mokėtinos per atitinkamą mokestinį laikotarpį, atima visą PVM sumą, į kurios atskaitą per tą patį laikotarpį jis įgijo teisę ir ja naudojasi pagal 178 straipsnį.“ Šią &nbsp;PVM direktyvos nuostatą įgyvendina &nbsp;aptarti Lietuvos Respublikos pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 57; 64; 89 straipsni ai, kurių nuostatos nagrinėjamu atveju ir &nbsp;buvo &nbsp;taikomos, byloje kilusio ginčo teisiniams santykiams spręsti, dėl ko pareiškėjos prašymas kreiptis į ESTT dėl 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168 straipsnio a punkt o nuostatų išaiškinimo, yra neaktualus nagrinėjamai bylai. Be to, ši norma yra pakankamai aiški ir suprantama, nes dėl jos aiškinimo ir taikymo yra plati ir išsami ESTT jurisprudencija (pvz. ESST 2016 m. rugsėjo 15 d. Sprendim as &nbsp; Senatex , &nbsp;C-518/14, EU:C:2016:691, &nbsp; 2019 m. spalio 16 d. Sprendim as &nbsp; Glencore &nbsp; Agriculture &nbsp; Hungary , &nbsp;C-189/18, EU:C:2019:861, &nbsp; 2022 m. rugsėjo 15 d. S prendim as &nbsp;byloje HA.EN, C 227/21 &nbsp;ir kt.). &nbsp; &#xa0; Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo 86–88 straipsniais, 132 straipsnio 1 dalimi, teis mas &#xa0; nusprendžia: &#xa0; pareiškėjos UAB „Biržų alus“ skundą atmesti. &#xa0; Sprendimas per trisdešimt kalendorinių dienų nuo jo paskelbimo dienos gali būti skundžiamas Lietuvos vyriausiajam administraciniam teismui, apeliacinį skundą paduodant per Regionų administracinio teismo Klaipėdos rūmus. &#xa0; &#xa0; Tei sėjas &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Romanas Klišauskas &nbsp;&nbsp; &#xa0; &#xa0; &#xa0; &#xa0; &#xa0; //