var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-06-27][nuasmenintas sprendimas byloje][e2A-1248-863-2024].docx Bylos nr.: e2A-1248-863/2024 Bylos rūšis: civilinė byla Teismas: Vilniaus apygardos teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip ,,Registrų centras“ 124110246 trečiasis asmuo Kategorijos: Apeliacinis procesas CIVILINIAI TEISINIAI SANTYKIAI Procesas pirmosios instancijos teisme Papildomo sprendimo priėmimas Šeimos teisė Vaikų ir tėvų tarpusavio teisės ir pareigos CIVILINIS PROCESAS Teismų procesinių sprendimų kontrolės formos ir proceso atnaujinimas Civilinis procesas BYLOS, KYLANČIOS IŠ DAIKTINIŲ TEISINIŲ SANTYKIŲ Tėvystės (motinystės) nuginčijimas Teismo sprendimas Kitos bylos, kylančios iš daiktinių teisinių santykių Teismo sprendimo trūkumų ištaisymas Apeliacinės instancijos teismo sprendimas ir nutartis, sprendimo ir nutarties priėmimas bei paskelbimas ﻿ Civilinė byla Nr. e2A- 1248 -863/2024 Teisminio proceso Nr. 2- 4 8-3- 01844 -2022- 0 Procesinio &nbsp; sprendimo kategorijos: &nbsp; 2. 3 .3. 5 ; 3.3.1.20 &nbsp; &nbsp;(S) &#xa0; &#xa0; &#xa0; VILNIAUS APYGARDOS TEISMAS &#xa0; S P R E N D I M A S LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 202 4 &nbsp;m. b irželio &nbsp; 25 &nbsp;d. Vilnius &#xa0; Vilniaus apygardos teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjų kolegij a, susidedanti iš teisėjų &nbsp; Kristinos Lysionok &nbsp;(kolegijos pirmininkė ir pranešėja) , Ramunės Mikonienės &nbsp;ir &nbsp;Astos Pikelienės , teismo posėdyje apeliacine rašytinio proceso tvarka išnagrinėjo civilinę bylą pagal &nbsp; apeliant ės &nbsp;( ieškovės ) &nbsp; J. K. apeliacinį skundą dėl Vilniaus regiono &nbsp;apylinkės teismo 202 4 &nbsp;m. kovo &nbsp; 1 3 d. sprendimo &nbsp;civilinėje byloje pagal ieškovės &nbsp; J. K. ieškinį atsakovams A. Š. ( A. Š. ) , O. V. ir Trakų rajono 2-ojo notaro biuro notarei Dainai Aliukonienei &nbsp; dėl tėvystės nuginčijimo ir paveldėjimo teisės liudijimo panaikinimo , trečiasis asmuo, neparei škiantis savarankiškų reikalavimų byloje, v alstybės įmonė Registrų centras . &nbsp; &#xa0; Teisėjų kolegija &nbsp; &#xa0; nustatė: &#xa0; I. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ginčo esmė &#xa0; 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ieškov ė J. K. (toliau – ir ieškovė) kreipėsi į teismą su ieškiniu atsakov ams A. Š. , O. V. ir Trakų rajono 2-ojo notaro biuro notarei Dainai Aliukonienei , prašydama : i) &nbsp; nustatyti, kad atsakovai A. Š. ir O. V. nėra I. S. vaikai; &nbsp;ii) &nbsp;panaikinti notarės Dainos Aliukonienės &nbsp;2022 &nbsp;m. gegužės 19 &nbsp;d. &nbsp;išduotą paveldėjimo teisės pagal įstatymą liudijim ą &nbsp;Nr. 4024 ir panaikinti įrašą Nekilnojamojo t u rto registre apie atsakovo A. Š. daiktines teises į ½ dal į &nbsp;žemės sklypų, unikalus Nr. &nbsp; (duomenys neskelbtini) &nbsp;bei Nr. (duomenys neskelbtini) . &nbsp; 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ieškovė ieškinyje nurodė, kad ji yra I. S. , mirusio (duomenys neskelbtini) , dukra. Iki mirties tėvas surašė testamentą, pagal kurį jai paliko gyvenamąjį namą ir kitus statinius, esančius (duomenys neskelbtini) . &nbsp;Po tėvo mirties ji kreipėsi į &nbsp;Trakų rajono 2-jo notaro biuro notarę Dainą Aliukonienę &nbsp;dėl palikimo priėmimo. Notarė ją informavo, kad dėl palikimo kreipėsi ir jos brolis A. Š. , apie kurį ieškovė &nbsp;iki šiol nieko nežinojo. Atsiradus dar vienam įpėdiniui, ieškovė &nbsp;paveldėjo visą testamentu jai paliktą turtą ir po ½ dalį tėvui priklausiusių žemės sklypų : &nbsp;unikal u s Nr. &nbsp; (duomenys neskelbtini) &nbsp; bei &nbsp;Nr. &nbsp; (duomenys neskelbtini) ; &nbsp; k itas šių sklypų dalis po ½ dalį &nbsp; paveldėjo atsakovas A. Š. . I. S. su atsakovo A. Š. motina N. Š. , mirusi a &nbsp; (duomenys neskelbtini) , susituokė (duomenys neskelbtini) . Iš savo motinos ieškovė &nbsp;žino, kad maždaug po trijų mėnesių (nuo 1974 m. rugsėjo) nuo santuokos sudarymo I. S. nustojo gyventi su savo sutuoktine, nes ši jį paliko. Tais pačiais 1974 metais I. S. pradėjo gyventi su ieškovės m otina &nbsp;ir gyveno su ja nesudaręs santuokos iki pat mirties. Apie tai, kad I. S. be jos būtų turėjęs kitų vaikų , &nbsp;nei pats I. S. , nei kiti šeimos nariai nežinojo. Ieškovė mano, kad atsakovas neturėjo teisės gauti paveldėjimo teisės liudijimą, nes tai prieštarauja imperatyviosioms teisės normoms, kadangi jis (atsakovas), kaip ir jo sesuo O. V. negali būti mirusiojo ieškovės tėvo I. S. biologinis sūnus ir dukra ir nebuvo I. S. įvaikinti . &nbsp; Tai, k ad A. Š. negali būti biologinis I. S. sūnus, netiesiogiai patvirtina ir tai, kad neva kita jo dukra – &nbsp; O. V. dėl palikimo priėmimo nesikreipė. Esant šioms aplinkybėms, yra teisinis ir faktinis pagrindas ginčyti atsakovų A. Š. ir O. V. t ė vystę bei prašyti teismo panaikinti atsakovui A. Š. išduotą 2022 m. gegužės 19 d. Paveldėjimo teisės pagal įstatymą liudijimą Nr. 4024. 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsakov a i A. Š. , O. V. ir notarė Daina Aliukonienė , taip pat &nbsp;trečiasis asmuo v alstybės įmonė (toliau – VĮ) Registrų centras &nbsp;atsiliepimų į pareikštą ieškinį &nbsp;nepateikė. 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ieškov ė &nbsp;ir jos &nbsp; atstov as &nbsp;teismo posėdyje ieškinį palaikė &nbsp; jame &nbsp;išdėstytais motyvais &nbsp;ir prašė jį tenkinti . &nbsp;Ieškovės atstovas papildomai pažymėjo, jog įstaty m as numato baigtinį sąrašą nepaveldimų teisių , teisė į tėvystės nuginčijimą nėra įtraukta į šį sąrašą. Pažymėjo, jog iki mirties I. S. nežinojo apie tai, kad dar du asmenys buvo įregistruoti kaip jo vaikai. Jei tokios aplinkybės jam būtų žinomos, jis galėtų įgyvendinti teisę į tėvystės nuginčijimą. &nbsp; Paaiškino, kad ieškinys yra reiškiamas i r &nbsp; O. V. atžvilgiu, kad būtų išvengta potencialių kreditorių reikalavimų į jai priklausančią palikimo dalį, kurios ši nepriėmė, nors ir turi nepilnamečių vaikų. 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsakova i &nbsp; ir trečiasis asmuo į bylos nagrinėjimą teismo posėdyje neatvyko. &#xa0; II. Pirmosios instancijos teismo sprendimo esmė &#xa0; 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Vilniaus regiono &nbsp;apylinkės teism o Trakų &nbsp;rūmai &nbsp;202 4 &nbsp;m. &nbsp; kovo &nbsp; 1 3 &nbsp; d. sprendimu &nbsp;ieškovės ieškinį atmetė , priteisė iš ieškovės į valstybės biudžetą 74,64 Eur procesinių dokumentų siuntimo išlaidų ; grąžino ieškovei jos sumokėtą 700 Eur užstatą už ekspertizės atlikimą. 6.1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas pažymėjo, kad įpėdinių teisė ginčyti palikėjo tėvystę nėra savarankiška , &nbsp; j i yra išvestinė iš palikėjo subjektyvaus suvokimo apie galimai jo pažeistą teisę ir noro šią teisę ginti. Šiuo atveju yra svarbus palikėjo sužinojimo apie duomenis, duodančius pagrindą ginčyti tėvystę, momentas. Ieškovė nurodo, kad niekas jų šeimoje, tame tarpe ir pats I. S. , nežinojo, jog jis be jos &nbsp;(ieškovės) &nbsp;turi ir daugiau vaikų , &nbsp; t odėl I. S. neturėjo pagrindo savo tėvystę ginčyti ir dėl to tokios teisės &nbsp;neįgijo ir ieškovė. 6.2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas kritiškai vertino ieškovės atstovo argumentus apie tai, kad palikėjo teisė ginčyti tėvystę yra paveldima, nes nėra nurodyta Lietuvos Respublikos civilinio kodekso (toliau – CK) 5.1 straipsnio 3 dalyje , &nbsp;kaip su palikėjo asmeniu susijusi nepaveldima teisė . Pažymėjo, jog &nbsp; minėtame straipsnyje &nbsp;nėra nurodytas nepaveldimų asmeninių neturtinių teisių sąrašas , &nbsp; į statymo teksto skliausteliuose pavardintos teisės , &nbsp;atitinkančios asmeninių teisių kriterijus, bet tai nėra baigtinis sąrašas. Vadovaujantis &nbsp;ieškovės atstovo pozicij a , tėvystė taip pat būtų paveldima, nes ji nenurodyta CK 5.1 str aipsnio &nbsp;3 d alyje. Tačiau tėvystė – tai išimtinai su asmeniu susijusių civilinių teisių ir pareigų visuma. Tėvystė, kaip ir teisė ją ginčyti, nėra paveldima. Teisę ginčyti tėvyst ę &nbsp;turi tik įstatyme numatytas asmenų ratas , &nbsp;kurie šią teisę įgyja ne paveldėjimo ar civilinių sandorių, bet įstatymo pagrindu ir tik esant įstatyme numatytoms sąlygoms. 6.3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas konstatavo, kad ieškovė, nepateikusi duomenų apie tai, kad jos tėvas žinojo, jog atsakovai yra jo vaikai ir apie tai, kada palikėjas apie &nbsp;tai &nbsp;sužinojo (jeigu sužinojo), neturi teisės ginčyti palikėjo tėvystės atsakovams. Nenuginčijus I. S. tėvystės atsakovui A. Š. , reikalavim ą &nbsp;panaikinti paveldėjimo teisės liudijimą teismas atmet ė &nbsp;kaip &nbsp; išvestin į &nbsp;iš reikalavimo dėl tėvystės nuginčijimo. &nbsp; &#xa0; III. Apeliacini o &nbsp;skund o &nbsp;argumentai &#xa0; 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ieškovė J. K. pateik ė byloje apeliacinį skundą, kuriuo prašo Vilniaus regiono &nbsp;apylinkės teismo Trakų rūmų 202 4 &nbsp;m. kovo &nbsp; 13 &nbsp;d. &nbsp; sprendimą panaikinti ir priimti naują sprendimą – ieškovės ieškinį tenkinti , pr i teisti byloje &nbsp; patirtas bylinėjimosi išlaidas. Ieškovė &nbsp; apeliacinį skundą grindžia tol iau nurodytais motyvais. 7.1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nurodo, kad nagrinėjamu atveju teismas pažeidė reikalavimą dėl įrodymų ištyrimo , neatliko įrodymų vertinimo, o ieškinį atmetė remdamasis procedūriniu klausimu , kad neva apeliantė neturėjo teisės kreiptis teisminės gynybos, teikdama reikalavimus panaikinti paveldėjimo teisės liudijimą ir nuginčyti atsakovų t ė vystę . 7.2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pažymi, kad byloje buvo paskirta DNR ekspertizė, į kurios atlikimą atsakovai neatvyko, todėl teismas nusprendė bylą nagrinėti pagal byloje esančius įrodymus. Teismas atmetė apeliantės prašymą pripažinti atsakovų dalyvavimą teismo posėdyje būtinu, nors atsakovai atsiliepimų į ieškinį nepateikė, atsakovas A. Š. dalyvavo tik pirmame parengiamajame teismo posėdyje ir neprieštaravo ekspertizės skyrimui, taip pat nurodė, kad jis nežino , &nbsp;ar I. S. yra jo tėvas. Supranta, kad per prievartą negalima iš atsakovų paimti biologinės medžiagos DNR tyrimui atlikti, tačiau mano, jog atsakovus buvo būtina apklausti teisme. &nbsp;Nepripažinus atsakovų dalyvavimo byloje būtinu ir j ų &nbsp;neapklausus, teismas nenustatė aplinkybių, susijusių su atsakovų gimimo vieta, ką jie žino apie savo biologinį tėvą, ką jiems apie tai pasakodavo jų mama. Jei atsakovai (ypač atsakovė O. V. ) nurodytų žinantys, kad jų tėvas ne I. S. , tai būtų teisinis pagrindas panaikinti paveldėjimo teisės liudijimą, nes pagal CK 5.1 straipsnį, paveldėjimas – tai mirusio fizinio asmens turtinių teisių, pareigų ir kai kurių asmeninių neturtinių teisių perėjimas jo įpėdiniams pagal įstatymą arba (ir) įpėdiniams pagal testamentą, o pagal CK 5.11 straipsnio 1 dalies 1 punktą, pirmos eilės įpėdiniai yra palikėjo vaikai. Taigi, jei teismas vertintų byloje įrodymus, nustatytų, kad atsakovai neginčija aplinkyb ių , jog I. S. nėra jų tėvas, ieškinys būtų patenkintas ir netenkinant a peliantės antro ieškinio reikalavimo nustatyti, kad atsakovai nėra I. S. vaikai. 7.3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagal CK 3.151 straipsnio 3 dalį pareikšti ieškinį dėl tėvystės nuginčijimo vyrui, kuris yra miręs, gali jo įpėdiniai, jeigu asmuo, įrašytas kaip vaiko tėvas, mirė nepasibaigus ieškinio senaties terminui, numatytam šio kodekso 3.152 straipsnyje (kreiptis į teismą dėl tėvystės (motinystės) nuginčijimo nustatomas vienerių metų ieškinio senaties terminas, kuris skaičiuojamas nuo tos dienos, kada asmuo, kuris kreipiasi į teismą, sužinojo apie ginčijamus duomenis, įrašytus vaiko gimimo įraše, arba paaiškėjo aplinkybių, duodančių pagrindą teigti, kad duomenys neatitinka tikrovės). &nbsp; Byloje nustatyta, kad a peliantė yra I. S. dukra, t. y., jo įpėdinė. Taip pat nustatyta, kad apie tai, jog atsakovai neva yra jos tėvo vaikai, a peliantė sužinojo ne ankščiau nei 2022 &nbsp;m. kovo 9 d . Iš a peliantės paaiškinimų teisme nustatyta, kad jos tėvas mirė, nežinodamas, kad atsakovai gimimo liudijimuose įrašyti, kaip jo vaikai, t. y., I. S. mirė ne tik kad nepasibaigus ieškinio senaties terminui, numatytam CK 3.152 straipsnyje, bet dar neprasidėjus šiam terminui (kadangi I. S. nežinojo apie savo ,,vaikus” A. Š. ir O. V. ). Taigi, priešingai negu nurodė pirmosios instancijos teismas, apeliantė turi subjektines teises ginčyti atsakovų t ė vystę: ji yra I. S. įpėdinė, priimant tėvo palikim ą &nbsp;paaiškėjo aplinkybės, duodančios pagrindą teigti, kad duomenys, įrašyti atsakovų gimimo liudijimuose , &nbsp;neatitinka tikrovės , apeliantė nepraleido įstatyme nustatyto termino ginčyti šiuos duomenis. &nbsp; 7.4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nesutinka su pirmosios instancijos teismo išvadomis apie tai, jog teisė ginčyti tėvystę nepaveldima , nes įstatymų leidėjas išsamiai nurodė, kokios neturtinės teisės negali būti paveldimos (CK 5.1 straipsnio 3 dalies redakcijoje nėra žodžių ,,ir kitos” ar panašių). Kita vertus, CK 3.151 straipsnio 3 dalyje aiškiai nurodyta, kad, ,,pareikšti ieškinį dėl tėvystės nuginčijimo vyrui, kuris yra miręs, gali jo įpėdiniai”. Todėl sistemiškai aiškinant CK 5.1 straipsnio 3 dalį, 3.151 straipsnio 3 dalį, akivaizdu, kad a peliantė turi teis ę &nbsp;ginčyti t ė vystę. 7.5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pažymi, kad vadovaujantis pirmosios instancijos teismo išvadomis , tuo atveju , &nbsp;jei mirusysis nežinojo, jog jo vardu yra ,,įrašyti” vaikai, ir teisme nustačius, kad atsakovai nėra mirusiojo vaikai, apeliantė &nbsp;vis tiek &nbsp;negalėtų apginti savo daiktin ių &nbsp;teis ių &nbsp;į tėvo nekilnojamąjį turtą. 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Byloje dalyvaujantys asmenys atsiliepimų į apeliacinį skundą nepateikė. &#xa0; Apeliacinės instancijos teismo teisėjų kolegija &#xa0; konstatuoja: &#xa0; IV. Apeliacinės instancijos teismo nustatytos bylos aplinkybės, argumentai ir išvados &#xa0; 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Bylos nagrinėjimo apeliacine tvarka ribas sudaro apeliacinio skundo faktinis ir teisinis pagrindas, taip pat absoliučių sprendimo negaliojimo pagrindų patikrinimas (Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso (toliau – CPK) 320 straipsnio 1 dalis). Apeliacinės instancijos teismas tikrina apskųsto teismo sprendimo teisėtumą ir pagrįstumą , &nbsp;analizuodamas skunde išdėstytus argumentus, išskyrus įstatyme nurodytas išimtis. Apeliacinio skundo ribos gali būti peržengtos tada, kai to reikalauja viešasis interesas ir neperžengus skundo ribų būtų pažeistos asmens, visuomenės ar valstybės teisės ir teisėti interesai. Neatsižvelgdamas į apeliacinio skundo ribas, apeliacinės instancijos teismas &nbsp; ex &nbsp; officio &nbsp;(pagal pareigas) patikrina, ar nėra CPK 329 straipsnyje nurodytų absoliučių sprendimo negaliojimo pagrindų (CPK 320 straipsnio 2 dalis). 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacinės instancijos teismas, išnagrinėjęs apeliacinį skundą, absoliučių sprendimo negaliojimo pagrindų, nurodytų CPK 329 straipsnio 2 dalies 1 – 7 punktuose, nenustatė, taip pat nenustatė ir pagrindų peržengti apeliacinio skundo ribas. 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacijos objektas yra pirmosios instancijos teismo 202 4 &nbsp;m. kovo &nbsp; 1 3 &nbsp; d. sprendimo , &nbsp; kuriuo ieškovės ieškinys buvo atmestas , pagrįstumo ir teisėtumo patikrinimas. 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Bylo je nustatyta , kad Lietuvos Respublikos gyventojų registro duomeni mi s ( į bylą pateikta 2022 m. liepos 5 &nbsp;d. &nbsp;pažyma Nr. GR.3A-5929), I. S. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) mirė (duomenys neskelbtini) , &nbsp;būdamas našliu. Jo ir &nbsp; N. S. santuoka buvo sudaryta (duomenys neskelbtini) &nbsp;ir galiojo iki sutuoktinės mirties &nbsp; (duomenys neskelbtini) , kitų duomenų apie santuokų įregistravimą Lietuvos Respublikos gyventojų registre nėra. &nbsp; Minėto viešo registro &nbsp;duomenimis , &nbsp; I. S. turėjo tris vaikus: A. Š. (gimė (duomenys neskelbtini ), J. K. ( duomenys neskelbtini ) ir O. V. (gimė (duomenys neskelbtini ). Iš ieškovės gimimo liudijimo III-OK Nr. 265570 matyti, kad jos &nbsp;tėvas yra I. S. , o motina – A. K. P . , ne I. S. sutuoktinė N. S. . &nbsp;Po I. S. mirties jo palikimą pagal testamentą &nbsp;priėmė ieškovė &nbsp;(2022 &nbsp;m. gegužės 19 &nbsp;d. &nbsp;paveldėjimo pagal testamentą teisės liudijim as &nbsp;Nr. 4036) , &nbsp; t estamentu nepaskirtą turtą 2022 &nbsp;m. gegužės 19 &nbsp;d. &nbsp;paveldėjimo pagal įstatymą teisės liudijimais paveldėjo ieškovė &nbsp;(liudijimas Nr. 4032) ir &nbsp;atsakovas &nbsp; A. Š. (liudijimas Nr. 4024) , paveldėję &nbsp; &nbsp;po ½ dal į &nbsp;žemės sklypų : &nbsp;unikalūs Nr. (duomenys neskelbtini) &nbsp;ir (duomenys neskelbtini) , es a nčių (duomenys neskelbtini) . Kreipdamasi į teismą su ieškiniu ieškovė prašė nuginčyti jos mirusio tėvo tėvystę atsakovų A. Š. ir O. V. atžvilgiu, teigdama, kad nors ir būdamas santuokoje su N. S. , jos tėvas sutuoktinę paliko praėjus keliems mėnesiams po santuokos sudarymo ir iki mirties gyveno su ieškovės motina , todėl negali būti atsakovų A. Š. ir O. V. biologiniu tėvu, o šie atitinkamai neturi teisės paveldėti jo turto. 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Vilniaus regiono &nbsp; apylinkės teismas 202 4 &nbsp;m. kovo &nbsp; 13 &nbsp;d. &nbsp;sprendimu &nbsp;konstatavęs, &nbsp; kad byloje &nbsp;nesant &nbsp;duomenų apie tai, kad pats I. S. žinojo, jog jis be ieškovės turi ir daugiau vaikų , &nbsp;ieškovė neįgijo teisės ginčyti jo &nbsp;tėvystę , &nbsp; ieškovės ieškinį atmetė. &nbsp; Apeliant ė &nbsp; savo apeliaciniame skunde nesutinka su pirmosios instancijos teismo sprendimu, kritikuodama , apeliantės nuomone, &nbsp;netinkamai atliktą įrodymų vertinimą be i netinkamą &nbsp;materiali ni ų teisės normų, reglamentuojančių mirusio vyro tėvystės nuginčijimą, taikymą. &nbsp; Įvertinus i &nbsp;bylos duomenis ir apeliacinio skundo argumentus , teisėjų kolegija &nbsp;n emato &nbsp;pagrindo sutikti &nbsp;su apeliantės pozicija dėl procesinių įrod inėjimo taisyklių pažeidimo, tačiau pirmosios instancijos teismo sprendimą vertina kritiškai . &nbsp; 7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagal CPK 270 straipsnio 4 dalį motyvuojamojoje sprendimo dalyje glausta forma, be kita ko, turi būti nurodoma įrodymų, kuriais grindžiamos teismo išvados, vertinimas. &nbsp;Apeliantė teigia, kad nagrinėjamu atveju teismas &nbsp;nepagrįstai nepripažino atsakovų A. Š. ir O. V. dalyvavimo bylos nagrinėjime būtinu, &nbsp;neatliko įrodymų tyrimo, o sprendimą priėmė &nbsp; dėl procedūrinių priežasčių, nustatęs, jog ieškovė neturėjo teisės kreiptis teisminės gynybos, teikdama reikalavimus panaikinti paveldėjimo teisės liudijimą ir nuginčyti atsakovų t ė vystę. &nbsp; 8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Vertinant paminėt ą &nbsp;apeliantės poziciją, visų pirma atkreiptinas dėmesys, kad apeliaciniame skunde nėra įvardyti įrodym ai , kurių teismas netyrė ar netinkamai įvertin o , apeliantės argumentai dėl procesinių teisės normų pažeidimo įrodymų tyrimo kontekste iš esmės yra grindžiami byloje n e sančiais įrodymais, kurių galimai byloje atsirastų, jei atsakovai A. Š. ir O. V. būtų išreišk ę &nbsp;savo poziciją dėl byloje kilusio ginčo esmės procesiniuose dokumentuose (atsiliepime į ieškinį) arba &nbsp;duotų paaiškinimus api e turinčias reikšmės bylai aplinkybes žodžiu teismo posėdžio metu. Visgi, kaip matyti iš bylos medžiagos , nors atsakova m s kelis kartus asmeniškai ar per šeimos narius buvo įteikti bylos procesiniai dokumentai, dalyvauti bylos nagrinėjime atsakovai noro neišreiškė , jokių procesinių dokumentų nepateikė, į bylos nagrinėjimą teismo posėdyje neatvyko. Nors apeliantė akcentuoja, jog teismas nepagrįstai netenkino jos prašymo dėl atsakovų dalyvavimo bylos nagrinėjime pripažinimo būtinu, tačiau pažymėtina, kad dėl byloje dalyvaujančių asmenų būtinumo atvykti į teismo posėdį &nbsp;sprendžia bylą nagrinėjantis teismas, įvertinęs , be kita ko, &nbsp;tokio dalyvavimo tikslingumą. Šiuo atveju, kaip matyti &nbsp;iš &nbsp;2024 m. sausio 25 d. parengiamojo teismo posėdžio garso įrašo , atsakovas A. Š. , vienintelį kartą dalyvavęs bylos nagrinėjime minėto posėdžio metu nurodė, jog negali pasisakyti dėl ginčo esmės ir išreikšti savo p o ziciją byloje, nes tėvo nematęs visą gyvenimą, todėl negalįs pa si sakyti &nbsp;tėvystės nuginčijimo klausimu . Be to, m inėto parengiamojo teismo posėdžio metu sutikęs su DNR ekspertizės atlikimu ir žadėjęs pasinaudoti kvalifikuoto teisininko pagalba, atsakovas A. Š. daugiau bylos nagrinėjime nedalyvavo joki u &nbsp;būdu, t. y. &nbsp; neatvyko į teismo paskirtos ekspertizės atlikimą, neteikė jokių procesinių prašymų, neatvyko į bylos nagrinėjimą iš esmės. &nbsp;Analogiškai &nbsp; a tsakovė O. V. , &nbsp; nei teikė byloje koki u s procesinius dokumentus, nei dalyvavo bylos nagrinėjime teismo posėdži ų &nbsp;metu. Įvertinusi atsakovų pasyvų elgesį ir nenorą dalyvauti bylo s &nbsp;nagrinėjime , apeliacinės instancijos teismo teisėjų kolegija &nbsp;neįžvelgia procesinių teisės normų pažeidimo pirmosios instancijos teismui nepripažinus šių atsakovų dalyvavimo bylos nagrinėjime būtinu. &nbsp; Tuo labiau , net pripažinus asmens dalyvavimą bylos nagrinėjime būtinu, šalis (ar trečiasis asmuo) &nbsp;turi teisę atsisakyti apklausos ar atsakymų į tam tikrus pateiktus klausimus, jeigu tai reikštų parodymus prieš save, savo šeimos narius ar artimuosius giminaičius &nbsp;(CPK 188 straipsnis) , o galiojantis teisinis reglamentavimas, kaip teisingai pastebėjo pirmosios instancijos teismas 2024 m. vasario 14 d. nutartyje, numato būtiną atsakovo dalyvavimą tik tėvystės nustatymo (CPK 388 straipsnis), bet ne nuginčijimo byloje ( CPK &nbsp;398 straipsnis) . &nbsp;Tai, kad &nbsp;atsakova i &nbsp;nusprendė nedalyvauti bylos nagrinėjime ir neišreikšti savo p o z i cijos byloje iškelto ginčo klausimu, t. y. nusprendė nepasinaudoti jiems įstatymo laid u ojama procesine teise į paaiškinim ų &nbsp;davimą &nbsp;ir savo pozicijos byloje įrodinėjimą , &nbsp;teisėjų kolegijos vertinim u , niekaip neapribojo ieškovės teis ės &nbsp;įrodinėti savo poziciją byloje visomis CPK numatytomis įrodinėjimo priemonėmis . 9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pasisakant dėl byloje įrodinėtinų aplinkybių ir įrodinėjimo būdų atkreiptinas dėmesys į Lietuvos teisinėje sistemoje įtvirtintą vaiko kilmės nustatymo ir nuginčijimo teisinį reglamentavimą. Pagal CK 3.140 straipsnio 1 dalį , &nbsp; j ei vaiką pagimdė motina, kuri yra susituokusi, nors vaikas pradėtas iki santuokos, kaip vaiko tėvas gimimo įraše įrašomas vaiko motinos sutuoktinis. &nbsp;Analogiškai, tiek apeliantės, tiek atsakovų A. Š. ir O. V. gimimo metu galiojęs Santuokos ir šeimos kodeksas numatė, jog vaiko kilimas iš tėvų, esančių tarpusavyje santuokoje, patvirtinamas tėvų santuokos įrašu; t ėvas ir motina, esantys tarpusavyje santuokoje, įrašomi gimimų įrašų knygoje vaiko tėvais bet kurio iš jų pareiškimu &nbsp;(atitinkamai Santuokos ir šeimos kodekso 53 ir 58 straipsniai) . &nbsp;CK 3.286 straipsnis įtvirtina civilinės būklės aktų įrašų tikrumo prezumpciją , todėl vaiko gimimo įrašę nurodyti jo tėvo duomenys laikomi tikrais, kol jie nėra &nbsp;nuginčyti tik teismo tvarka (CK 3.149 straipsnio 1 dalis ) . &nbsp; Kai vaikas gimė susituokusiems tėvams, tėvystę galima nuginčyti tik įr o džius, jog asmuo negali būti vaiko tėvas (CK 3.151 straipsnio 1 dalis) . Šią aplinkybę galim a &nbsp;įrodyti paskyrus teismo ekspertizę, tačiau šiuo konkrečiu atveju (t. y. galiojant santuokoje gimusio vaiko tėvystės prezumpcijai), biologinio ryšio paneigimas moksliniu būdu (skiriant teismo ekspertizę) &nbsp;nėra būtinas &nbsp;ir gali būti įrodinėjamas kitais įrodymais. 10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamu atveju visi viešame registre nurodyti I. S. vaikai gimė jo santuokos su N. S. metu, todėl jo tėvyst ei nuginčyti ieškovė galėjo naudotis visomis CPK nurodytomis įrodinėjimo priemonėmis , o atsakovams neatvykus atlikti teismo paskirtos DNR ekspertizės, pirmosios in s tancijos teismas pagrįstai nusprendė bylą nagrinėti byloje esančių įrodymų pagrindu. Atitinkamai apeliacinės instancijos teismas neturi pagrindo spręsti, jog nagrinėjamu atveju buvo apribotos apeliantės teisės įrodinėti savo poziciją byloje ir (ar) pažeistos byloje esančių įrodymų tyrimo taisyklės. 11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pasisak ant &nbsp;dėl apeliantė s &nbsp;subjektin ė s teis ė s ginčyti I. S. t ė vystę atsakovų A. Š. ir O. V. atžvilgiu , &nbsp; v isų pirma atkreiptinas dėmesys į tai, kad pirmosios instancijos teismo argumentai , jog įpėdinių teisė ginčyti palikėjo tėvystę yra išvestinė iš palikėjo subjektyvaus suvokimo apie galimai jo pažeistą teisę ir noro šią teisę ginti, t. y. tokiai &nbsp;teisei realizuoti &nbsp;yra svarbus palikėjo sužinojimo apie duomenis, duodančius pagrindą ginčyti tėvystę , momentas , o palikėjui tokios teisės nesuvokus , jos realizuoti neįgyja &nbsp;ir įpėdiniai, iš esmės atitinka kasacinio teismo išaiškinimus , pateiktus &nbsp;2021 m. balandžio 14 d. nutartyje civilinėje byloje &nbsp; Nr. e3K-3-84-378/202 1 . Šioje byloje Lietuvos Aukščiausiasis Teismas išaiškino , kad CK 3.152 straipsnyje numatytas vienerių metų ieškinio senaties terminas yra siejamas ne su įpėdinių sužinojimo apie ginčijamus duomenis, įrašytus vaiko gimimo įraše, arba paaiškėjimo aplinkybių, suteikiančių pagrindą teigti, kad duomenys neatitinka tikrovės, momentu, o su mirusio asmens, įrašyto kaip vaiko tėvas, tokių aplinkybių sužinojimu ir apsisprendimu juo ginčyti. ; teismas pažymėjo, jog &nbsp;tėvystės nuginčijimas yra susijęs su labai svarbiomis vaiko ir tėvo tarpusavio asmeninėmis ir turtinėmis teisėmis ir pareigomis, taip pat jis apima įstatymo nereglamentuojamus asmeninio pobūdžio psichologinius, socialinius vaiko ir tėvo santykius, todėl šio klausimo sprendimas nėra vien tik biologinės tikrovės konstatavimas, t. y. egzistuoja ar ne kraujo ryšys tarp tėvo ir vaiko ; &nbsp; a smens apsisprendimo teisė prisiimti šias pareigas, o paaiškėjus aplinkybėms, kad vaiko gimimo įraše nurodyta biologinė tėvystė neegzistuoja, ginčyti ar neginčyti tėvystę, visų pirma yra susijusi su pačiu asmeniu, kuris yra įrašytas kaip vaiko tėvas. Dėl to įpėdiniai teisę ginčyti mirusio asmens tėvystę gali įgyvendinti tik tais atvejais, jeigu asmens valia dėl tėvystės nuginčijimo buvo susiformavusi iki tokio asmens mirties ir asmuo nespėjo įgyvendinti savo teisės, ir tik tuomet, kai ieškinio senaties terminas iki asmens mirties dar nebuvo pasibaigęs. Ši teisė yra neturtinė teisė, todėl įpėdiniai turi teisę ją įgyvendinti tik tuo atveju, jeigu asmens valia jau buvo susiformavusi, tik dėl mirties jis nespėjo jos įgyvendinti (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2021 m. balandžio 14 d. nutartis civilinėje byloje Nr. e3K-3-84-378/202 1 , 44 punktas) . &nbsp; 12. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Vi s gi , &nbsp;išanalizavusi paminėto s &nbsp;kasacinės bylos kontekstą ir šios &nbsp;bylos faktines aplinkybes, teisėjų kolegija sprendžia, jog nagrinėjamu atveju paminėti kasacinio teismo išaiškinimai nėra aktualūs ir jais negalima vadovautis nagrinė j amoje byloje. Visų pirma dėl to, jog minėtoje kasacinėje civilinėje byloje ginčas kilo dėl nesusituokusiems asmenims gimusio &nbsp;vaiko tėvystės nuginčijimo, kuomet tėvystė ne &nbsp; santuokoje gimusio vaiko atžvilgiu buvo &nbsp; pripažinta savanorišku pareiškimu , tačiau &nbsp;vėliau , gavęs genetinio tyrimo rezultatus &nbsp;ir &nbsp;sužinoj ęs , kad nėra biologinis vaiko tėvas , toks asmuo &nbsp;iki mirties dėl tėvystės nuginčijimo į teismą nesikreipė. &nbsp; Nurodytų aplinkybių kontekste p ažymėtina, jog tėvystę, pripažintą pareiškimu dėl tėvystės pripažinimo, nuginčyti galima tik įrodžius, kad vaiko tėvas nėra biologinis tėvas (CK 3.150 straipsnio 2 dalis), t. y. tokiu atveju būtini moksliniai tyrimai, o pagal kasacinio teismo jurisprudenciją, tėvystė, pripažinta savanorišku pareiškimu, gali būti nuginčyta tik išimtiniais atvejais, pavyzdžiui, dėl to, kad save tėvu laikęs asmuo buvo apgautas sukčiaujant, priverstas pripažinti tėvystę ar suklydo dėl fakto, kuris jam nebuvo žinomas tuo metu, kai pripažino tėvystę, ir dėl kurio, esant tokioms pačioms aplinkybėms, galėjo suklysti bet kuris vidutiniškai protingas žmogus. Kiekvienu atveju turi būti siekiama nustatyti tinkamą pusiausvyrą tarp šioje situacijoje susiduriančių (teisinio tėvo, galimo biologinio tėvo, motinos ir vaiko) interesų, ypatingą reikšmę suteikiant vaiko interesui turėti du lygiaverčius tėvus (tėvą ir motiną) (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2020 m. rugsėjo 29 d. nutartis civilinėje byloje Nr. e3K-3-387-916/2020, 28 punktas) . &nbsp;Taigi, savanorišku pareiškimu tėvystę pripažinusio asmens teisė vėliau ją nuginčyti yra iš i mtinio pobūdžio, nepriklausomai nuo biologinės tiesos, atitinkamai ir tokio asmens įpėdinių teisės nuginčyti jo sa vanoriškai pripažintą tėvystę , vadovaujantis kasacinio teismo išaiškinimais, yra ribotos ir, kaip nurodė pirmosios instancijos teismas, nėra savarankiškos, o priklauso nuo to, ar palikėjo valia nuginčyti tėvystę buvo susiformavusi iki mirt i es &nbsp; ir asmuo nespėjo įgyvendinti savo teisės, ir tik tuomet, kai ieškinio senaties terminas iki asmens mirties dar nebuvo pasibaigęs. 13. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamu gi atveju susiklostė iš esmės skirting a &nbsp;paminėtai kasacinei bylai situacija, kuomet miręs asmuo galimai net ne nutuokė, kad be ieškovės, jo tėvystė yra re gistruota dar dviejų asmenų – atsakovų A. Š. ir O. V. atžvilgiu. Atkreiptinas dėmesys , kad dėl šių aplinkybių &nbsp;nežinojimo byloje ginčo iš esmės nekilo: ieškovei apie tai pareiškus ieškinyje, atsakovai š ių aplinkybių byloje neginčijo, nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių tėvo pareigų jų atžvilgi u &nbsp;vykdymą, nepaaiškino, kodėl jų pava r dė s &nbsp;yra skirting os &nbsp;nuo viešame registre nurodyto jų tėvo ir jų motinos sutuoktinio pavardės , neteigė, kad su I. S. yra bendravę kai p &nbsp;su tėvu &nbsp;ir pan. Priešingai, parengiamajame teismo posėdyje atsakovas A. Š. nurodė, jog n ežino, ar miręs I. S. buvo jo biologinis tėvas. &nbsp; Taigi , miręs ieškovės tėvas iš esmės neturėjo galimybės apsispręsti dėl tėvystės (ne)ginčijimo , &nbsp;nes apie tai, kad yra registruotas &nbsp; atsakovų A. Š. ir O. V. tėvu, tikėtina, nežinojo. Tačiau , &nbsp;teisėjų kolegijos vertinimu , tai nereiškia, jog ieškovė, kaip jos mirusio tėvo įpėdinė, neturi teisės ginčyti jo tėvystę, tikslu paneigti atsakovų teis es &nbsp;į mirusio tėvo palikimą. Priešingas 3.15 1 straipsnio 3 dalies nuostatų aiškinimas būtų neteisingas ir nesąžiningas, nes pan e igtų galimybę nuginčyti tėvystę ir tokiais akivaizdžiais atvejais, kuomet santuokos galiojimo metu tėvystė įregistruota be žinių dingusiam , kitoje valstybėje laisvės atėmimo bausmę atliekančiam &nbsp;ar nevaising u &nbsp; tapusiam asmeniui, tačiau aplinkybės apie tokio asmens akivaizdų negalėjimą būti biologiniu tėvu tampa žinomos tik po jo mirties , &nbsp;nes nors de jure &nbsp;susituokę, &nbsp; de facto &nbsp; tėvais įregistruoti asmenys &nbsp; ne gyveno kartu . 14. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Remdama s i byloje nustatytų faktinių aplinkybių ir padarytų išvadų visetu, be kita ko, atsižvelgdama į tai, kad byloje nebuvo pan e igtos ieškovės nurodytos aplinkybės, jog po santuokos su N. S. sudarymo I. S. apsigyveno su apeliantės &nbsp;motina ir iki mirties b e &nbsp; apeliantės &nbsp;daugiau vaikų neturėjo , o apie tėvystės įregistravimą atsakovams nei I. S. , &nbsp;nei apeliantė nieko &nbsp; nežinojo ; &nbsp;įvertin u s i &nbsp;tai, kad dėl tėvystės nuginčijimo ieškovė &nbsp;į teismą &nbsp;kreipėsi per vienerius metus nuo paveldėjimo teisės liudijimo išdavimo, &nbsp;o byloje nėra duomenų, kad apie mirusio tėvo tėvystės įregistravimą atsakovų atžvilgiu jai buvo žinoma anksčiau, teisėjų kolegija sprendžia , jog yra pagrindas nu statyti, kad miręs I. S. nebuvo atsakovų A. Š. ir O. V. tėvu, o šie atsakovai nėra jo vaikai ir atitinkamai negali paveldėti jo turto &nbsp;(CK 5.11 straipsnio 1 dalies 1 punktas) , todėl atsakovui A. Š. išduotas paveldėjimo teisės liudijimas naikintinas , o tai atitinkamai sudaro pagrindą panaikinti šio atsakovo daiktines teis es į ½ dalis žemės sklypų, unikalus Nr. (duomenys neskelbtini) , ir unikalus Nr. (duomenys neskelbtini) . &#xa0; Dėl procesinės bylos baigties 15. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus, apeliacinės instancijos teismas sprendžia, jog pirmosios instancijos teismas netinkamai taikė mirusio asmens tėvystės nuginčijimą reglamentuojančias materialines teisės normas, todėl yra teisinis pagrindas naikinti pirmosios instancijos teismo sprendimą ir priimti naują sprendimą, tenkinant ieškovės ieškinį visiškai &nbsp; (CPK 326 straipsnio &nbsp;1 dalies &nbsp;2 &nbsp; punkta s ). 16. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Į esminius apeliacinio skundo argumentus atsakyta, dėl kitų šiame skunde nurodytų argumentų (pavyzdžiui, dėl atsakovės O. V. palikimo nepriėmimo , ir kt.) apeliacinės instancijos teismas plačiau nepasisako, nes jie neturi esminės reikšmės ir nesudaro pagrindo keisti skundžiamą pirmosios instancijos teismo sprendimą. Apeliacinės instancijos teismas pažymi, kad teismo pareiga pagrįsti priimtą procesinį spendimą neturėtų būti suprantama kaip reikalavimas detaliai atsakyti į kiekvieną argumentą. Atmesdamas apeliacinį (atskirąjį) skundą, apeliacinės instancijos teismas gali tiesiog pritarti žemesnės instancijos teismo priimto sprendimo (nutarties) motyvams (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2008 m. kovo 14 d. nutartis civilinėje byloje Nr. 3K-7-38/2008, 2010 m. birželio 1 d. nutartis civilinėje byloje Nr. 3K- 3- 252/2010, 2010 m. kovo 16 d. nutartis byloje Nr. 3K-3-107/2010, ir kt.). Dėl bylinėjimosi išlaidų 17. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagal CPK 93 straipsnio 5 dalį, jeigu apeliacinės instancijos teismas ar kasacinis teismas, neperduodamas bylos iš naujo nagrinėti, pakeičia teismo sprendimą arba priima naują sprendimą, jis atitinkamai pakeičia bylinėjimosi išlaidų paskirstymą. 18. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; CPK 93 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad šaliai, kurios naudai priimtas sprendimas, jos turėtas bylinėjimosi išlaidas teismas priteisia iš antrosios šalies, nors ši ir būtų atleista nuo bylinėjimosi išlaidų mokėjimo į valstybės biudžetą. Jeigu ieškinys patenkinamas iš dalies, bylinėjimosi išlaidos priteisiamos šalims proporcingai patenkintų ir atmestų reikalavimų daliai. 19. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamu atveju, apeliacinės instancijos teismui panaikinus pirmosios instancijos teismo sprendimą, atsirado pagrindas perskirstyti pirmosios instancijos teisme šalių patirtas bylinėjimosi išlaidas (CPK 93 straipsnio 1 – 2 dalys). 20. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Patenkinus ieškovės ieškinį visiškai, ieškovė įgijo teisę į byloje patirtų bylinėjimosi išlaidų atlyginimą. Įvertinus tai, jog atsakove byloje įtrauktai notarei joki e reikalavimai, susiję su netinkamu notaro pareigų vykdymu, išduodant nuginčytą paveldėjimo teisės liudijimą, nebuvo reiškiami , bylinėjimosi išlaidos ieškovei priteistinos iš atsakovų A. Š. ir O. V. lygiomis dalimis . &nbsp; 21. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ieškovė pateikė rašytinius įrodymus apie 706 &nbsp;Eur žyminio mokesčio &nbsp;ir 500 Eur advokato pagalbos &nbsp;išlaidų patyrimą &nbsp;pirmosios instancijos teisme; taip pat iš bylos duomenų matyti, kad ieškovė sumokėjo į teismo sąskaitą 700 Eur užstatą byloje paskirtos teismo ekspertizės išlaidoms padengti. Atsižvelgiant į tai, kad bylinėjimosi išlaidos yra pagrįstos rašytiniais įrodymais, yra realios, neviršija &nbsp;Rekomendacijose dėl civilinėse bylose priteistino užmokesčio už advokato ar advokato padėjėjo teikiamą pagalbą maksimalaus dydžio, patvirtintose Lietuvos Respublikos teisingumo ministro 2004 m. balandžio 2 d. įsakymu Nr. 1R-85 (Lietuvos Respublikos teisingumo ministro 2015 m. kovo 19 d. įsakymo Nr. 1R-77 redakcija), nustatytų bylinėjimosi išlaidų dėl atsiliepimo į apeliacinį skundą parengimo dydžių , remiantis nustatyta bylinėjimosi išlaidų atlyginimo tvarka , ieškov e i iš atsakovų A. Š. ir O. V. priteistina &nbsp;po &nbsp; 603 &nbsp;Eur &nbsp; ( (706+500)/2 ) bylinėjimosi išlaidų bei grąžintinas 700 Eur užstatas. 22. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pirmosios instancijos teisme buvo patirtos 74,6 4 &nbsp;Eur procesinių dokumentų siuntimo išlaidos . Atitinkamai šios bylinėjimosi išlaidos priteistinos iš atsakovų A. Š. ir O. V. lygiomis dalimis, t. y. po 37,3 2 &nbsp;Eur. &#xa0; Dėl bylinėjimosi išlaidų, patirtų apeliacinės instancijos teisme 23. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacinės instancijos teisme apeliantė (ieškovė) patyrė 706 Eur žyminio mokesčio išlaidų. Apeliacinį skundą iš esmės patenkinus , apeliant e i apeliacinės instancijos teisme jo s &nbsp;patirtos bylinėjimosi išlaidos &nbsp;priteisiamos iš atsakovų A. Š. ir O. V. lygiomis dalimis, t. y. po 353 Eur. Vadovaudamasi Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 326 straipsnio 1 dalies 2 punktu, teisėjų kolegija n u s p r e n d ž i a &nbsp; : ieškovės J. K. apeliacinį skundą patenkinti . &nbsp; Vilniaus regiono &nbsp;apylinkės teismo &nbsp;Trakų rūmų &nbsp;2024 m. kovo &nbsp; 13 &nbsp;d. sprendimą panaikinti ir priimti naują sprendimą: Nustatyti, kad atsakovai A. Š. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) ir O. V. , gimusi (duomenys neskelbtini) , &nbsp;nėra I. S. ( I. S. ) , asmens kodas (duomenys neskelbtini) mir u s io &nbsp; (duomenys neskelbtini) , &nbsp;vaikai . Panaikinti 2022 m. gegužės 19 d. &nbsp;Trakų rajono 2- ojo notaro biuro notarės Dainos Aliukon ienės &nbsp;išduotą Paveldėjimo teisės pagal įstatymą liudijimą, Notarinio registro Nr. 4024, ir jo pagrindu &nbsp;atsakovo A. Š. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) daiktin ių &nbsp;teis ių &nbsp;į ½ dalis žemės sklypų, u nikalus Nr. &nbsp; (duomenys neskelbtini) , ir unikalus Nr. &nbsp; (duomenys neskelbtini) &nbsp; registraciją . &nbsp; Grąžinti &nbsp; ieškovei &nbsp; J. K. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) į Vilniaus regiono apylinkės teismo sąskaitą 2023 m. kovo 14 d. įmokėtus 700 Eur (septynis šimtus eurų) &nbsp;už teismo ekspertizės atlikimą. Priteisti ieškovei J. K. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) iš atsakovų A. Š. ( A. Š. ), asmens kodas (duomenys neskelbtini) ir O. V. , gimusios (duomenys neskelbtini) , lygiomis dalimis 1 206 Eur (vieną tūkstantį du šimtus &nbsp;šešis &nbsp;eur us ) bylinėjimosi išlaidų, po 603 Eur iš kiekv ieno atsakovo. Priteisti iš atsakovų A. Š. ( A. Š. ), asmens kodas (duomenys neskelbtini) ir O. V. , gimusios (duomenys neskelbtini) , lygiomis dalimis į valstybės biudžetą 74,64 Eur (septyniasdešimt keturis eurus ir 64 &nbsp;euro centus) bylinėjimosi išlaidų, susijusių su procesinių dokumentų įteikimu , t. y. po 37,3 2 Eur iš kiekvieno atsakovo. &nbsp;Šios lėšos turi būti įmokėtos Valstybinei mokesčių inspekcijai prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (juridinio asmens kodas 188659752) į biudžeto pajamų surenkamąją sąskaitą, įmokos kodas 5662. Mokėjimo kvitą reikia pateikti į bylą. Priteisti &nbsp;ieškovei J. K. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) lygiomis dalimis iš atsakovų A. Š. ( A. Š. ), asmens kodas (duomenys neskelbtini) ir O. V. , gimusios (duomenys neskelbtini) , apeliacinės instancijos teisme patirt us &nbsp;706 Eur (septyni s &nbsp;šimtus šešis eurus) bylinėjimosi išlaidų, t. y. po 353 &nbsp;Eur iš kiekvieno atsakovo. Sprendimo patvirtintą kopiją ne vėliau nei per 3 darbo dienas išsiųsti Nekilnojamojo turto registro tvarkytojui ir Vilniaus miesto savivaldybės Civilinės metrikacijos skyriui. Šis teismo sprendimas &nbsp;įsiteisėja nuo &nbsp;jo &nbsp;priėmimo dienos. &#xa0; Teisėjai &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Kristina Lysionok &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Ramunė Mikonienė &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Asta Pikelienė &#xa0; //