var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-07-30][nuasmeninta nutartis byloje][e2A-1385-560-2024].docx Bylos nr.: e2A-1385-560/2024 Bylos rūšis: civilinė byla Teismas: Vilniaus apygardos teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip SIA "Citadele Leasing" Lietuvos filialas 302629475 Ieškovas ERGO Insurance SE Lietuvos filialas 302912288 trečiasis asmuo Kategorijos: Bylos, kylančios iš sutartinių teisinių santykių Apeliacinis procesas Pirmosios instancijos teismo sprendimą palikti nepakeistą Sutarties nutraukimas SU PRIEVOLIŲ TEISE SUSIJUSIOS BYLOS dėl vartojimo kredito Civiliniai teisiniai santykiai Civilinis procesas Teismų procesinių sprendimų kontrolės formos ir proceso atnaujinimas Prievolių teisė Sutarčių teisė Lizingas Sutarčių pabaiga Nuoma Bylos dėl paskolos Apeliacinės instancijos teismo, išnagrinėjusio bylą apeliacine tvarka, teisės ? Civilinė byla Nr. e 2A- 1385 -560/2024 Teisminio proceso Nr. 2-68-3-10788-2023-0 Procesinio sprendimo kategorijos : &nbsp; 3.3.1.19.1. ; 2.6.16.10. ; 2.6.8.11.1. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; (S) &#xa0; &#xa0; &#xa0; VILNIAUS APYGARDOS TEISMAS &#xa0; N &nbsp; U &nbsp; T &nbsp; A &nbsp; R &nbsp; T &nbsp; I &nbsp; S LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 20 2 4 &nbsp;m. liepos 29 &nbsp; d. Vilnius &#xa0; Vilniaus apygardos teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjų kolegija, susidedanti iš teisėjų: &nbsp; Loretos Braždienės, Dainiaus Rinkevičiaus (kolegijos pirmininko ir pranešėjo) &nbsp;ir &nbsp; Jelenos Šiškinos , teismo posėdyje apeliacine rašytinio proceso tvarka išnagrinėjo &nbsp;civilinę bylą &nbsp;pagal atsakovo A. B. apeliacinį skundą dėl Vilniaus miesto apylinkės teismo 2024 m. kovo 13 d. sprendimo &nbsp; civilinėje byloje &nbsp;pagal &nbsp; ieškovo SIA „Citadele Leasing“, veikiančio per SIA „Citadele Leasing“ Lietuvos filialą, ieškinį atsakovui A. B. dėl skolos priteisimo, trečiasis asmuo Ergo Insurance SE Lietuvos filialas. &#xa0; Teisėjų kolegija &#xa0; n u s t a t ė : &#xa0; I. Ginčo esmė &#xa0; 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ieškovas kreipėsi į teismą su ieškiniu, prašydamas priteisti iš atsakovo 20 &nbsp; 145,24 Eur nepadengto turto vertės, 6 &nbsp; 363,88 Eur negautų palūkanų, 302,18 Eur sutarties nutraukimo mokesčio, 13,60 Eur delspinigių už netinkamą mokėjimo įpareigojimų vykdymą, 10 proc. baudą, skaičiuojamą nuo neišpirkto turto vertės sutarties nutraukimo dienai – 2 &nbsp; 014,52 Eur, 5 proc. dydžio metines procesines palūkanas nuo priteistos sumos nuo bylos iškėlimo teisme iki teismo sprendimo visiško įvykdymo ir 649 Eur bylinėjimosi išlaidas. 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nurodė, kad 2021 m. spalio 6 d. SIA „Citadele Leasing“ Lietuvos filialas ir atsakovas A. B. sudarė finansin io lizingo sutartį dėl 22 400 Eur &nbsp;turto finansavimo. Galutinis kredito grąžinimo terminas buvo 2028 m. rugsėjo 30 d., o mėnesiniai kredito grąžinimo terminai ir sumos numatyti kredito grąžinimo grafike. 2022 gruodžio mėn. atsakovas informavo ieškovą, kad transporto priemonė pavogta ir jis pradėjo netinkamai vykdyti sutartinius įsipareigojimus, todėl ieškovas 2023 m. balandžio mėn. 4 d. raštu sutartį vienašališkai nutraukė. Lizingo gavėjas buvo įpareigotas per 3 kalendorines dienas grąžinti lizinguojamą turtą bei per vieną savaitę sumokėti visus sutarties nutraukimo dienai turėtus mokėjimus, o realizavus turtą – padengti skirtumą tarp realizuoto turto kainos ir mokėjimų, likusių įvykdyti pagal sutarties mokėjimų grafiką. Ieškovas turto atsiimti negalėjo, nes atsakovas 2022 m. gruodžio 20 d. pateikė pareiškimą policijai dėl transporto priemonės pasisavinimo. 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; 2023 m. balandžio 4 d. ieškovas informavo atsakovą apie susidariusį įsiskolinimą po sutarties nutraukimo: nepadengta turto vertė – 20 145,24 Eur, negautos palūkanos pagal sutartį – 6 363,88 Eur, sutarties nutraukimo mokestis su PVM – 302,18 Eur, delspinigiai už netinkamą mokėjimo įsipareigojimų vykdymą – 13,60 Eur, delspinigiai už vėlavimą grąžinti turtą: kas dien po 0, 01 proc. nuo lizingo įmokų iki sutarties pabaigos, 10 proc. dydžio bauda, skaičiuojama nuo neišpirkto turto vertės sutarties nutraukimo dienai: 2 014,52 Eur. Bendra atsakovo įsiskolinimo ieškovui suma - 28 839,42 Eur. ERGO Insurance SE Lietuvos filialas dar 2023 &nbsp;m. vasario 7 d. pateikė pranešimą dėl priimto sprendimo atsisakyti mokėti draudimo išmoką, kadangi pagal transporto priemonių draudimo taisyklių Nr. 030, kurių pagrindu sudaryta transporto priemonės Mercedes Benz E220, valst. Nr. (duomenys neskelbtini) draudimo sutartis, 3.2.1.6 punktą nedraudžiamaisiais įvykiais, už kuriuos draudimo įmonė neprivalo mokėti draudimo išmokų, laikomos žalos dėl transporto priemonės pasisavinimo, įvykdyto paties draudėjo ar jo įgalioto asmens arba kitų asmenų, kurie su transporto priemonės savininko ar jos teisėtų valdytojų žinia ir valia buvo įgiję teisę naudotis apdrausta transporto priemone. 2023 m. liepos mėn. 18 d. Vilniaus apskrities vyriausiojo policijos komisariato Kriminalinės policijos nusikaltimų nuosavybei tyrimo valdyba informavo, kad ikiteisminis tyrimas dar vykdomas pagal Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 182 str aipsnio 1 dalis, 183 straipsnio 2 dalis, 186 straipsnio 1 dalies požymius, t ačiau ne pagal 176 straipsnį &nbsp;(vagystė). Kadangi atsakovas prarado turtą, o draudimo bendrovė atsisakė mokėti draudimo išmoką bei atsakovas nesutiko toliau vykdyti mokėjimų pagal sutartį, ieškovas sutartį nutraukė ir kreipėsi &nbsp;į teismą dėl skolos priteisimo. 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsakovas A. B. su ieškiniu nesutiko. Nurodė, kad šalys 2021 m. spalio 6 d. sudarė vartojimo finansinio lizingo sutartį dėl transporto priemonės - lengvojo automobilio MERCEDES-BENZ E220, pirkimo už 28 &nbsp; 000 Eur. Atsakovas sumokėjo 5 &nbsp; 600 Eur pradinę įmoką, o ieškovas įsipareigojo finansuoti 22 &nbsp; 400 Eur. Atsakovas įvykdė savo įsipareigojimus pagal sutartį, sumokėjo pradinę įmoką ir apdraudė transporto priemonę Kasko draudimu ERGO Insurance SE Lietuvos filiale; draudimo suma – transporto priemonės rinkos vertė. Vilniaus apskrities vyriausiojo policijos komisariato Vilniaus miesto 1-jame policijos komisariate 2022 m. gruodžio 21 d. pradėtas ikiteis minis tyrimas Nr. 01-1-47752-22, i ki šios dienos transporto priemonės rasti nepavyko. P olicija nerado asmens V. S. , gim. 1959 m., kuris vairavo transporto priemonę. Kol ikiteisminio tyrimo metu nebus nustatytos aplinkybės, susijusios su automobilio dingimu, negalima išvada, kad automobilis buvo pasisavintas, pavogtas arba sunaikintas, todėl draudikas nepagrįstai 2023 m. vasario 27 d. priėmė sprendimą atsisakyti išmokėti draudimo išmoką. Atsakovas nuo 2021 m. sausio 6 d. sutarties sudarymo iki transporto priemonės vagystės visada tinkamai vykdė savo įsipareigojimus , &nbsp;apie transporto priemonės vagystę tinkamai pranešė ieškovui. Pastarasis žinodamas, kad transporto priemonė pasisavinta (pavogta), iki 2023 m. balandžio 21 d. reikalavo vykdyti sutartį, nors sutartis pasibaigė 2022 m. gruodžio 21 d. Ji pasibaigė ne dėl atsakovo kaltės, todėl ieškovas nepagrįstai ieškinyje prašė priteisti 6 &nbsp; 363,88 Eur negautų palūkanų pagal sutartį, 302,18 Eur sutarties nutraukimo mokesčio, 13,60 Eur delspinigių už netinkamą mokėjimo įsipareigojimų vykdymą, 2 &nbsp; 014,52 Eur baudą nuo neišpirkto turto vertės sutarties nutraukimo dienai. &#xa0; II. Pirmosios instancijos teismo sprendimo esmė &#xa0; 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Vilniaus miesto apylinkės teismas 2024 m. kovo 13 &nbsp;d. sprendimu ieškov o &nbsp;ieškinį &nbsp; tenkino iš dalies, priteisė ieškovui iš atsakovo 20 145,24 Eur nepadengtos turto vertės, 6 363,88 Eur negautų palūkanų pagal sutartį, 302,18 Eur sutarties nutraukimo mokesčio, 13,60 Eur delspinigių už netinkamą mokėjimo įsipareigojimų vykdymą, 5 procentų dydžio metines procesines palūkanas už priteistą sumą (26 824,90 Eur) nuo bylos iškėlimo teisme dienos iki teismo sprendimo už akių visiško įvykdymo ir 599,72 Eur bylinėjimosi išlaidų, kitoje dalyje ieškinį atmetė. Teismas priteisė iš atsakovo 26,56 Eur procesinių dokumentų siuntimo išlaidų valstybei. 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas nurodė, kad atsakovas A. B. ir ieškovas SIA „Citadele Leasing“ Lietuv os filialas 2021 m. spalio 6 d. &nbsp;sudarė finansinio lizingo sutartį Nr. 725847/00 dėl 22 400 Eur lengvojo automobilio MERCEDES-BENZ E220 finansavimo. Galutinis kredito grąžinimo terminas – 2028 m. rugsėjo 30 d. 2022 m. atsakovas informavo ieškovą apie pavogtą transporto priemonę. Atsakovui netinkamai vykdant finansinius įsipareigojimus pagal finansinio lizingo sutartį, 2023 m. balandžio 4 d. pranešimu ieškovas nutraukė sutartį ir pareikalavo per 3 kalendorines dienas grąžinti lizinguojamą turtą bei per 1 savaitę sumokėti visus sutarties nutraukimo dienai turėtus mokėjimus, o realizavus turtą – padengti skirtumą tarp realizuoto turto kainos ir mokėjimų, likusių įvykdyti pagal sutarties mokėjimų grafiką. Atsakovui praradus transporto priemonę draudimo bendrovė ERGO Insurance SE Lietuvos filialas 2023 m. vasario 7 d. pranešimu atsisakė jam išmokėti draudimo išmoką, nes įvykį pripažino nedraudiminiu (transporto priemonė atsakovo sutikimu buvo perduota naudojimui kitam piliečiui, kuris sutartu laiku (2022 m. gruodžio 19 d.) automobilio negrąžino). 7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas nurodė, jog š alių sudaryta sutartis yra vartojimo sutartis. Atsakovas nesąžininga laiko finansinio lizingo sutarties bendrųjų sąlygų 4.10 punkte nurodytą sąlygą, jog jei lizingo gavėjas nesutinka su draudimo bendrovės sprendimu, bet kokie su tuo susiję teisiniai ginčai neatleidžia lizingo gavėjo nuo mokėjimų pagal mokėjimo grafiką tokių ginčų sprendimo laikotarpiu. Nors sutarties sąlygas parengė ieškovas, atsakovui buvo suteikta galimybė su jomis susipažinti ir dėl jų derėtis, nes gavęs prisijungimo nuorodą, atsakovas galėjo sutartį skaityti, teikti siūlymus ar pastabas, tačiau to nepadarė, nors, kaip pripažino jo atstovas, sąlygas perskaitė. Aplinkybė, kad sąlygos parengtos kaip tipinės – standartinės ir jų keitimą ieškovas atlieka nedažnai, savaime neįrodo, kad jos negalėjo būti keičiamos, nes atsakovas turėjo teisę dėl jų derėtis, tačiau ja nepasinaudojo. Sprendžiant dėl 4.10 punkte įtvirtintos sąlygos turinio matyti, kad ja lizingo davėjas siekė apsaugoti savo turtinį interesą. 8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagal lizingo sutartį lizingo gavėjas, t. y. atsakovas, įsipareigojo automobilį apdrausti (sutarties specialiosios sąlygos, bendrųjų sąlygų 4.2.2. punktas) . &nbsp;Draudimo sutartis, kuria yra apdraudžiamas lizingo davėjui nuosavybės teise priklausantis turtas, yra sutartis trečiojo asmens naudai ( CK 6.191str. ). Naudos gavėjas – lizingo bendrovė, įgyja teisę įvykus draudiminiam įvykiui, gauti iš draudimo kompanijos atitinkamą draudimo išmoką. Visgi galima situacija, kai tarp lizingo gavėjo ir draudimo kompanijos kyla ginčas dėl išmokos mokėjimo, todėl, siekdamas išvengti neigiamų tokio ginčo pasekmių, lizingo davėjas įtvirtino sąlygą dėl jo turtinių interesų apsaugos. Nors ši sąlyga apsaugo lizingo davėją, tačiau ji nepaneigia lizingo gavėjo teisės į draudimo bendrovės išmoką ar nuotolių atlyginimo, tik jis tai turi realizuoti išsprendęs ginčą su draudimo įmone. Lizingo sutartis ir draudimo sutartis yra dvi skirtingos sutartys. Lizingo davėjas nėra draudimo sutarties šalis, todėl ginčai tarp draudimo bendrovės ir lizingo gavėjo dėl su jo veiksmais nesusijusių priežasčių neturi turėti įtakos jo interesams. 9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Tarp šalių kilo ginčas, ar atsakovui nemokant ieškovui įmokų dėl &nbsp;to, kad prarado automobilį, o draudimo bendrovė neišmokėjo išmokos, sutartis laikytina pasibaigusia, ar tai sudaro pagrindą sutartį nutraukti. Atsižvelgiant į tai, kad atsakovo vertinimu lizingo būdu įsigytą automobilį jis prarado jį pavogus, sutartis pasibaigė 2022 m. gruodžio 20 d., t. y. pranešimo policijai dieną. Ieškovas, gavęs informacija, kad atsakovas turtą prarado, o draudimo bendrovė atsisako mokėti draudimo išmoką, tęsė sutartį, laukdamas iš atsakovo mėnesinių įmokų, t. y. taikė sutarties 4.8.3. punktą. Visgi nuo automobilio praradimo (2022 m. gruodžio 20 d.) atsakovas įmokų nebemokėjo, su ieškovu nebendradarbiavo. Ieškovas pasinaudojo CK 6.574 straipsnyje numatyta teise nutraukti sutartį, 2023 m. balandžio 4 d. pranešimu informavęs apie įvykusį esminį sutarties pažeidimą, atsakovo skolą ir teisę atsakovui išvengti sutarties nutraukimo, jei per 14 dienų skolą padengs. Atsižvelgiant į tai, kad atsakovas skolos nepadengė, atsakovas turėjo teisę sutartį nutraukti ir re ikalauti nuostolių atlyginimo. Š iuo atveju aut o mobilio netekimo aplinkybės ir veikos kvalifikavimas neturi reikšmės, nes dėl draudimo išmokos sprendžia ne lizingo sutarties šalys, o draudimo bendrovė. Tai, kad atsakovo vertinimu įvyko ne turto pasisavinimas, o vagystė, turi reikšmės jo ginčui su draudimo bendrove, bet ne ginčui su ieškovu. Jei ieškovas draudimo bendrovės sprendimą nuginčys ir bus įrodyta, kad draudimo bendrovė n epagrįstai atsisakė išmokėti draudimo išmoką, atsakovas turės teisę iš jos prisiteisti atitinkamo dydžio nuostolių atlyginimą. N agrinėjamoje byloje taikoma lizingo sutarties 4.8 p. numatyta sąlyga, pagal kurią draudimo bendrovei atsisakius mokėti draudimo išmoką, lizingo davėjas turi teisę reikalauti lizingo įmokų ir turto išpirkimo. 10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Sprendžiant dėl atsakovo atsakomybės atkreiptinas dėmesys, &nbsp;kad lizingo sutarties 5.2.6. punktas &nbsp;numatė pareigą atsakovui užtikrinti, kad lizingo davėjas arba jo tinkamai įgalioti tretieji asmenys visu sutarties galiojimo laikotarpiu turėtų galimybę prireikus bet kada iš anksto suderintu laiku apžiūrėti turtą, susipažinti su turto eksploatavimo sąlygomis bei turto apskaitos prietaisų rodmenimis, o sutarties 5.2.15 p. apribojo atsakovo galimybes perduoti automobilį tretiesiems asmenims be lizingo davėjo sutikimo. Nagrinėjamu atveju apie automobilio perdavimą V. S. atsakovas ieškovo neinformavo, todėl negali jam perkelti atsakomybės dėl turto praradimo, taigi ir dėl įmokų negavimo laiku. I eškovas prašo priteisti 13,60 Eur delspinigių &nbsp;už netinkamą m okėjimo įsipareigojimų vykdymą, teismas šį reikalavimą tenkino. Ieškovas reikalavo priteisti iš atsakovo 10 proc. dydžio baudą, skaičiuojamą nuo neišpirkto turto vertės sutarties nutraukimo dienai. Teismo vertinimu, ieškovas neįrodė 2 014,52 Eur baudos dydžio faktiškai patirtų nuostolių, kurių nekompensuotų priteisti delspinigiai. Be to, nuostolių patyrė ir pats atsakovas, nes praradęs turtą, dar turi sumokėti skolą ieškovui, todėl baudos taikymas šiuo atveju būtų neproporcingas ir iš esmės pažeistų šalių interesų pusiausvyrą , todėl teismas mažino &nbsp;ieškovo prašomas priteisti netesybas iki jau prite i stų 13,60 Eur delspin i gių, kitus reikalavimus dėl netesybų atme tė. &#xa0; III. Apeliacini o &nbsp;skundo ir ats iliepimo į jį argumentai &#xa0; 11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsakovas A. B. pateikė apeliacinį skundą, kuriuo prašo panaikinti Vilniaus miesto apylinkės teismo 2024 m. kovo 13 &nbsp;d. sprendimą ir ieškinį atmesti. Nurodo, kad 2022 m. gruodžio 14 d. atsakovas laikinam naudojimui iki 2022 m. gruodžio 16 d. perdavė automobilį V. S. . 2022 m. gruodžio 16 d. V. S. paskambino ir pasakė, kad serga ir paprašė leidimo grąžinti auto mobilį 2022 m. gruodžio 19 d., &nbsp;skambinant jam 2022 m. gruodžio 19 d., jo telefonas buvo išjungtas. Iki šios dienos nei V. S. , nei automobilio surasti nepavyko. Ieškovas atsakovo, kaip vartotojo, atžvilgiu pasielgė nesąžiningai, nes nuo 2022 m. gruodžio 20 d. žinodamas, kad automobilis pavogtas, toliau reikalavo mokėti vartojimo kredito įmokas, o 2023 m. balandžio 4 d. pranešimu pareikalavo automobilį grąžinti ir sumokėti paskaičiuotus nuostolius. Sutartis pasibaigė ne dėl atsakovo kaltės, todėl ieškovas nepagrįstai ieškinyje prašo priteisti 6 &nbsp; 363,88 Eur negautų palūkanų pagal sutartį, 302,18 Eur sutarties nutraukimo mokesčio, 13,60 Eur delspinigių už netinkamą mokėjimo įsipareigojimų vykdymą, 2 014,52 Eur baudą nuo neišpirkto turto vertės sutarties nutraukimo dienai. Transporto priemonė buvo apdrausta visų rizikų Kasko draudimu ERGO Insurance SE Lietuvos filiale. Pagal sutarties 4.7 punktą draudimo išmokos gavėjas yra ieškovas, todėl turėjo reikalauti iš trečiojo asmens išmokėti draudimo išmoką ir atlyginti nuostolius. Teismas netinkamas įvertino byloje nustatytas aplinkybes ir nepagrįstai padarė išvadą, kad ieškovas neturi teisės reikalauti iš trečiojo asmens išmokėti draudimo išmoką. Atsakovas bylos nagrinėjimo metu pateikė teismui priešieškinį, tačiau teismas nepagrįstai atsisakė priešieškinį priimti. 12. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ieškovas SIA „Citadele Leasing“, veikiantis per SIA „Citadele Leasing“ &nbsp;Lietuvos filialą, &nbsp; pateikė atsiliepimą į apeliacinį skundą, kuriuo prašo apeliacinį skundą atmesti. Nurodė, kad sprendimas yra pagrįstas ir teisėtas, kadangi atsakovas savo Lizingo sutarties pareigas vykdė netinkamai ir nėra įvykęs iki šios dienos. Vadovaujantis Lizingo sutarties bendrosios dalies 15.2.15.2. p., lizingo gavėjas be išankstinio lizingo davėjo sutikimo neturi teisės turto subnuomoti, taigi negali visiškai laisvai juo disponuoti. Lizingo gavėjui yra visiškai atsakingas už Lizingo sutarties pagrindu perduotą turtą ir jam tenka visa atsakomybė dėl rizikos. Atsakovas perdavė automobilį kelioms dienoms kitam nepažįstamam asmeniui be jokių dokumentų ir be lizingo davėjo sutikimo, o automobilio nesusigrąžinęs su i eškovu vengė bendravimo, kalbėjo nemandagiai, todėl ieškovas , &nbsp;neturėdamas galimybių situaciją iš s pręsti šalims bendradarbiaujant , &nbsp;sutartį nutraukė ir pareikalavo nepadengtos turto vertės bei kitų susijusių sumų. P raradus turtą sutartiniai įsipareigojimai nesibaigė. Lizingo gavėjas turėjo pakankamai laiko perskaityti Finansi ni o l i zingo sutartį ir tinkamai susipažinti su s utarties sąlygomis. Atsakovo atstovaujamas advokatas yra a tsakovo tėtis , &nbsp;tad jis turėjo visas galimybes konsultuotis su tėvu advokatu dėl Lizingo sutarties sąlygų. Draudimo bendrov ei &nbsp;atsisakius išmokėti išmoką, atsakovas įmokų taip pat nemokėjo, nors pagal lizingo sutarties bendrosios dalies 5.2.8. p. privalėjo toliau vykdyti sutartyje apibrėžtus savo įsipareigojimus net ir tuo atveju, kai turtas yra neteisėtai p erimtas bet kokio trečio asmens. Kaip teismas teisingai savo sprendime nurodė, kad aut o mobilio netekimo aplinkybės ir veikos kvalifikavimas neturi reikšmės, nes dėl draudimo išmokos sprendžia ne lizingo sutarties šalys, o draudimo bendrovė. Tai, kad atsakovo vertinimu įvyko ne turto pasisavinimas, o vagystė, turi reikšmės jo ginčui su draudimo bendrove, bet ne ginčui su ieškovu. Jei ieškovas draudimo bendrovės sprendimą nuginčys ir bus įrodyta, kad dra udimo bendrovė n epagrįstai atsisakė išmokėti draudimo išmoką, atsakovas turės teisę iš jos prisiteisti atitinkamo dydžio nuostolių atlyginimą. &#xa0; IV. Apeliacinės instancijos teismo nustatytos bylos aplinkybės, argumentai ir išvados &#xa0; Apeliacinis skunda s netenkinamas. &#xa0; 13. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Vadovaujantis CPK 320 &nbsp;straipsnio 1, 2 dalimis, bylos nagrinėjimo apeliacinės instancijos teisme ribas sudaro apeliacinio skundo faktinis ir teisinis pagrindas. Apeliacinės instancijos teismas nagrinėja bylą neperžengdamas apeliaciniame skunde nustatytų ribų, išskyrus atvejus, kai to reikalauja viešasis interesas ir neperžengus skundo ribų būtų pažeistos asmens, visuomenės ar valstybės teisės ir teisėti interesai. Neatsižvelgdamas į apeliacinio skundo ribas, apeliacinės instancijos teismas ex officio &nbsp;patikrina, ar nėra CPK &nbsp; 329 &nbsp;straipsnyje nustatytų absoliučių sprendimo negaliojimo pagrindų. Apeliacinės instancijos teismas absoliučių skundžiamo pirmosios instancijos teismo sprendimo negaliojimo pagrindų, nurodytų CPK 329 straipsnio 2 dalies 1–7 punktuose, nenustatė. &#xa0; Dėl byloje nustatytų aplinkybių &#xa0; 14. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Byloje nustatyta, kad atsakovas A. B. ir ieškovas SIA „Citadele Leasing“ Lietuvos filialas 2021 m. spalio 6 d. sudarė finansinio lizingo sutartį Nr. 725847/00 dėl 22 400 Eur lengvojo automobilio MERCEDES-BENZ E220 finansavimo. Galutinis kredito grąžinimo terminas – 2028 m. rugsėjo 30 d. (pagal mokėjimo grafiką 84 įmokomis/mėn.). 2022 m. atsakovas informavo ieškovą apie pavogtą transporto priemonę. Atsakovui netinkamai vykdant finansinius įsipareigojimus pagal finansinio lizingo sutartį, 2023 m. balandžio 4 d. pranešimu ieškovas nutraukė sutartį ir pareikalavo per 3 kalendorines dienas grąžinti lizinguojamą turtą bei per 1 savaitę sumokėti visus sutarties nutraukimo dienai turėtus mokėjimus, o realizavus turtą – padengti skirtumą tarp realizuoto turto kainos ir mokėjimų, likusių įvykdyti pagal sutarties mokėjimų grafiką. Atsakovui praradus transporto priemonę (Mercedes Benz E220, valst. Nr. (duomenys neskelbtini) VIN (duomenys neskelbtini) ) draudimo bendrovė ERGO Insurance SE Lietuvos filialas 2023 m. vasario 7 d. pranešimu atsisakė jam išmokėti draudimo išmoką, nes įvykį pripažino nedraudiminiu (transporto priemonė atsakovo sutikimu buvo perduota naudojimui kitam piliečiui, kuris sutartu laiku (2022 m. gruodžio 19 d.) automobilio negrąžino). Ieškovo skaičiavimu pranešimo dėl finansinio lizingo sutarties nutraukimo pateikimo atsakovui metu (2023 m. balandžio 4 d.) atsakovo įsiskolinimą sudarė: nepadengta turto vertė – 20 145,24 Eur; negautos palūkanos pagal Sutartį – 6 363,88 Eur; Sutarties nutraukimo mokestis – 302,18 Eur; delspinigiai už netinkamą mokėjimo įsipareigojimų vykdymą – 13,60 Eur; 10 proc. dydžio bauda skaičiuojama nuo neišpirkto turto vertės sutarties nutraukimo dienai – 2 014,52 Eur, todėl galutinę įsiskolinimo sumą sudaro bendra 28 839,42 Eur suma. &#xa0; Dėl apeliacinio skundo argumentų &#xa0; 15. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliantas nesutinka su pirmosios instancijos teismo sprendimu, kuriuo teismas iš dalies tenkino ieškovo ieškinį. Byloje kilo ginčas dėl lizingo sutarties nutraukimo. Lizingo sutarties samprata įtvirtinta CK 6.567 straipsnio 1 dalyje, kurioje nurodyta, kad pagal lizingo (finansinės nuomos) sutartį viena šalis (lizingo davėjas) įsipareigoja įgyti nuosavybės teise iš trečiojo asmens kitos šalies (lizingo gavėjo) nurodytą daiktą ir perduoti jį lizingo gavėjui valdyti ir naudoti verslo tikslais už užmokestį su sąlyga, kad sumokėjus visą lizingo sutartyje numatytą kainą daiktas pereis lizingo gavėjui nuosavybės teise, jeigu sutartis nenumato ko kita. Bylos d uomenys patvirtina, kad atsakovas , sudarydama s &nbsp;lizingo sutartį ir mokėdama s &nbsp;įmokas, siekė įgyti transporto priemonę asmeninėn nuosavybėn, o ieškovo &nbsp;pagrindinis lūkestis sudarius lizingo sutartį buvo gauti įmokas už suteiktą teisę valdyti ir naudotis lizingo dalyku. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo praktikoje nurodoma, kad lizingo davėjas, sudarydamas lizingo sutartį, turi grynai finansinį interesą gauti pelną (palūkanų forma) iš investuotų lėšų, bet neturi siekio įsigyti nuosavybės teisę į lizingo sutarties dalyku esantį daiktą. Lizingo davėjo nuosavybės teisė į lizingo sutarties dalyką atlieka tik lizingo gavėjo prievolių pagal lizingo sutartį tinkamo vykdymo užtikrinimo funkciją, t. y. kad lizingo gavėjui nevykdant savo įsipareigojimų mokėti periodines įmokas, lizingo davėjas savo nuostolius galėtų padengti realizavęs jam nuosavybės teise priklausantį lizingo dalyką (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjų kolegijos 2012 m. sausio 27 d. nutartis, priimta civilinėje byloje Nr. 3K-3-1/2012 ). 16. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliantas apeliaciniame skunde nurodo, kad atsakovas bylos nagrinėjimo metu pateikė teismui priešieškinį, tačiau teismas nepagrįstai atsisakė priešieškinį priimti. Bylos duomenys patvirtina, jog Vilniaus miesto apylinkės teismas 2024 m. vasario 22 d. nutartimi atsisakė priimti atsakovo priešieškinį. CPK 143 straipsnio 1 dalis numato, kad atsakovas turi teisę iki nutarties skirti bylą nagrinėti teisme priėmimo pareikšti ieškovui priešieškinį. Vėlesnis priešieškinio priėmimas yra galimas tik tuo atveju, jeigu tokio priėmimo būtinumas iškilo vėliau arba jeigu yra gautas priešingos šalies sutikimas, arba jeigu teismas mano, kad tai neužvilkins bylos nagrinėjimo. Pirmosios instancijos teismas nustatė, jog &nbsp; teismas bylos nagrinėjimą iš esmės buvo paskyręs 2024 m. sausio 24 d. nutartimi, atsakovas priešieškinį pateikė 2024 m. vasario 21 d., tai yra jau po nutarties skirti bylą nagrinėti teismo posėdyje priėmimo. Šios aplinkybės leidžia spręsti, jog pirmosios instancijos teismas atsakovo priešieškinį atsisakė priimti pagrįstai. &nbsp;Aplinkybė, jog šioje byloje atsakovo priešieškinys nebuvo priimtas nepaneigia atsakovo teisės teikti ieškinį teisme bendra tvarka ir taip ginti savo galimai pažeistas teises. 17. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Bylos duomenys patvirtina, jog 2022 gruodžio mėn. atsakovas informavo ieškovą, kad transporto priemonė pavogta ir pradėjo netinkamai vykdyti sutartinių įsipareigojimus &nbsp;(nustojo mokėti lizingo įmokas) , todėl ieškovas 2023 m. balandžio mėn. 4 d. raštu Nr. LD23/04-2223 Dėl vienašališko sutarties nutraukimo informavo atsakov ą, kad vienašališkai nutraukia &nbsp;Sutartį. CK 6.574 straipsnyje numatyta, kad kai lizingo gavėjas iš esmės pažeidžia sutartį, lizingo davėjas turi raštu pareikalauti, kad per protingą terminą lizingo gavėjas šį pažeidimą pašalintų, jeigu atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes tai yra įmanoma. Jeigu lizingo gavėjas to nepadaro, lizingo davėjas turi teisę reikalauti sumokėti periodines įmokas prieš terminą arba nutraukti lizingo sutartį. Kai lizingo sutartis nutraukta, lizingo davėjas turi teisę reikalauti grąžinti jam sutarties dalyką bei išieškoti iš lizingo gavėjo tokio dydžio nuostolius, kad jie lizingo davėją grąžintų į tokią padėtį, kokia būtų buvusi, jeigu lizingo gavėjas būtų tinkamai įvykdęs sutartį. Finansinio lizingo sutarties bendrųjų sąlygų 4.8. punktas numato, kad lizingo sutarties galiojimo metu turtą apgadinus, sunaikinus, praradus arba jį pavogus tokiu būdu, kuris negali būti laikomas draudiminiu įvykiu, arba draudimo bendrovei padarius išskaitas (įskaitant frančizę), arba draudimo bendrovei atsisakius mokėti visą draudimo išmoką ar jos dalį dėl to, kad lizingo gavėjas nevykdė draudimo liudijimo sąlygų, ar dėl kitų priežasčių, nepriklausančių nuo lizingo davėjo, ar turtui nebuvus apdraustam nuo visų įmanomų rizikų, dėl ko nemokama draudimo išmoka arba išmokama mažesnė draudimo išmoka, kurios nepakanka padengti lizingo gavėjo įsipareigojimams, tuomet lizingo davėjas turi teisę reikalauti, kad lizingo gavėjas nedelsiant: 4.8.1. suremontuotų turtą savo sąskaita, jeigu turtas remontuotinas, ar kitaip atstatytų jo būklę, kad turtas būtų tokios būklės, kokios buvo jam perduotas, atsižvelgiant į natūralų nusidėvėjimą ir toliau mokėtų mokėjimų grafike nustatyta tvarka; arba 4.8.2. sumokėtų lizingo davėjui visus lizingo mokėjimus (įskaitant palūkanas, delspinigius, baudas), kurių mokėjimo terminai suėję, visą neišpirktą turto vertę su PVM bei padengtų visas kitas su turto praradimu, sunaikinimu ar sužalojimu susijusias lizingo davėjo išlaidas; arba 4.8.3. toliau mokėtų lizingo mokėjimus ir išpirktų turtą lizingo sutartyje nustatyta tvarka. 18. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Šiuo atveju byloje esantys duomenys patvirtina, jog ieškov as &nbsp;nutraukė sutartį tik dėl to, jog atsakovas nustojo mokėti lizingo įmokas. Apeliantas apeliaciniame skunde nurodo, jog ieškovas atsakovo, kaip vartotojo, atžvilgiu pasielgė nesąžiningai, nes nuo 2022 m. gruodžio 20 d. žinodamas, kad automobilis pavogtas, toliau reikalavo mokėti vartojimo kredito įmokas, tačiau toks lizingo davėjo elgesys negali būti laikomas nesąžiningu. Sudarydamas lizingo sutartį atsakovas įsipareigojo mokėti kasmėnesines įmokas ir vėliau, informavęs ieškov ą &nbsp;apie pavogtą transporto priemonę, pats nustojo įmokas mokėti, kas ir lėmė sutarties nutraukimą. Apelianto teigimu, sutartis pasibaigė ne dėl atsakovo kaltės, todėl ieškovas nepagrįstai ieškinyje prašo priteisti įsiskolinimą iš atsakovo. Teisėjų kolegija su šiuo apeliacinio skundo argumentu nesutinka, kadangi bylos duomenys patvirtina, jog sutartis buvo nutraukta būtent dėl atsakovo kaltės, tai yra atsakovui nustojus mokėti lizingo įmokas. Atsakovo nurodomos aplinkybės apie jo ginčą su draudimo bendrove nepaneigė jo pareigos vykdyti lizingo sutartį, nustojimas mokėti lizingo įmokas buvo atsakovo priimtas sprendimas, kuris ir lėmė, jog ieškovas lizingo sutartį nutraukė. 19. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliantas apeliaciniame skunde nurodo, kad transporto priemonė buvo apdrausta transporto priemonių savanorišku draudimu (Kasko) , draudimo išmokos gavėjas yra ieškovas, todėl ieškovas turėjo reikalauti iš trečiojo asmens išmokėti draudimo išmoką ir atlyginti nuostolius. Teisėjų kolegija su šiuo apeliacinio skundo argumentu nesutinka. Pagal su ieškov u &nbsp;sudarytą lizingo sutartį lizingo gavėjas, t. y. atsakovas, įsipareigojo automobilį apdrausti (sutarties specialiosios sąlygos, bendrųjų sąlygų 4.2.2. punktas). Sutarties uždarumo principo išimtys – įstatyme nustatyti atvejai, kai sutartis turi įtakos trečiųjų asmenų, ne tik jos šalių, teisėms ir pareigoms. Vienas jų įtvirtintas CK 6.191 straipsnyje. Tai – sutartis trečiojo asmens naudai, jos esmė – sutarties šalis gali nustatyti, kad iš sutarties atsiradusi prievolė turi būti įvykdyta trečiajam asmeniui, ir taip jam sukurti reikalavimo teisę dėl šios prievolės vykdymo. Tam, kad tokios sutarties pagrindu atsirastų teisinės pasekmės kitiems asmenims be jų valios, jų padėtis turi būti gerinama, t. y. leidžiama be kito asmens valios suteikti jam teisių, sau prisiimant įsipareigojimus. Sudarius sutartį trečiojo asmens naudai, sukuriama vienašalė prievolė – skolininkas tampa įsipareigojęs trečiajam asmeniui ( CK 6.191 straipsnis ) (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2019 m. gruodžio 2 d. nutartis civilinėje byloje Nr. e3K-3-366-823/2019 , 33 punktas). Šiuo atveju draudimo sutartis, kuria yra apdraudžiamas lizingo davėjui nuosavybės teise priklausantis turtas, yra laikytina sutartimi trečiojo asmens naudai ( CK 6.191 &nbsp;straipsnis ). Kaip pagrįstai pažymėjo pirmosios instancijos teismas, lizingo sutartis ir draudimo sutartis yra dvi skirtingos sutartys, lizingo davėjas nėra draudimo sutarties šalis. Tai reiškia, jog lizingo davėjas nedalyvauja atsakovo ir draudimo bendrovės ginčuose ir tokie ginčai negali turėti įtakos lizingo davėjo interesams. Šiuo atveju lizingo gavėjas pats savo iniciatyva nustojo mokėti lizingo įmokas, kadangi tarp jo ir draudimo įmonės kilo ginčas dėl įvykio pripažinimo draudiminiu, lizingo gavėjui nustojus mokėti įmokas ir susidarius įsiskolinimui, lizingo davėjas sutartį nutraukė pagrįstai. 20. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apelianto teigimu, t eismas netinkamas įvertino byloje nustatytas aplinkybes. Apeliacinės instancijos teismas su šiuo argumentu nesutinka ir pažymi, kad šioje byloje nėra teisinio pagrindo pripažinti, jog teismas pažeidė procesines įrodinėjimo bei įrodymų vertinimo taisykles ( CPK 176, 177, 178, 185 straipsniai). Apeliant as , nesutikdama s &nbsp;su pirmosios instancijos teismo išvadomis, iš esmės kitaip vertina tuos pačius įrodymus, pateikia savo nuomonę dėl jų turinio, tačiau nepagrindžia teiginių, jog teismas, atlikdamas įrodymų vertinimą, būtų pažeidęs teisės normas ar netinkamai jas taikęs. P irmosios instancijos teismas skundžiamame sprendime vertino visus byloje esančius įrodymus ir sprendimą priėmė remdamasis įrodymų visum a . Apeliant as &nbsp;iš esmės siekia, kad byloje pateiktų įrodymų pagrindu faktinės aplinkybės būtų nustatytos kitaip, nei tai padarė pirmosios instancijos teismas. Įrodymų vertinimas iš esmės yra teismo (teisėjo) nepriklausomumo išraiška. Nesant duomenų, jog teismas pažeidė įrodymų vertinimą reguliuojančias nuostatas, kitokia apelianto nuomonė dėl tam tikrų įrodymų turinio ir vertinimo neduoda pagrindo abejoti pirmosios instancijos teismo išvadomi s, pagrįstomis ne tik apelianto &nbsp;nurodytais įrodymais, bet ir visa bylos medžiaga. Nuodugni pirmosios instancijos teismui pateiktų procesinių dokumentų, teismo išdėstytų motyvų analizė neleidžia daryti išvados, jog kažkurios reikšmingos aplinkybės arba su jomis susiję įrodymai, pagrindžiantys atsakovo atsikirtimus , teismo nebuvo įvertinti. 21. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacinės instancijos teismas sprendžia, kad pirmosios instancijos teismas nustatė ir ištyrė visas reikšmingas bylai aplinkybes, sutinka su pirmosios instancijos teismo sprendimo išvadomis bei motyvais dėl ginčo esmės, todėl sprendžia, jog atsakovo apeliacinio skundo argumentais keisti arba naikinti &nbsp; Vilniaus miesto apylinkės tei smo 2024 m. kovo 13 d. sprendimą &nbsp; nėra teisinio pagrindo ( CPK 326 straipsnio 1 dalies 1 punktas). &#xa0; Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 325 straipsniu, 326 straipsnio 1 dalies 1 punktu, 331 straipsniu, teismas &#xa0; n u t a r i a : &#xa0; A tsakovo A. B. apeliacinį skundą &nbsp;atmesti. Vilniaus miesto apylinkės tei smo 2024 m. kovo 13 d. sprendimą palikti nepakeistą. &#xa0; &#xa0; Teisėjai &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Loreta Braždienė &#xa0; &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Dainius Rinkevičius &#xa0; &#xa0; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Jelena Šiškina &#xa0; &#xa0; Paminėta tekste: CK6 6.191 str. Sutartis trečiojo asmens naudai CK CPK CPK 329 str. Sprendimo panaikinimas pažeidus arba neteisingai pritaikius procesinės teisės normas CK6 6.567 str. Lizingo (finansinės nuomos) sutarties samprata 3K-3-1/2012 CPK 143 str. Priešieškinis e3K-3-366-823/2019 CPK 326 str. Apeliacinės instancijos teismo teisės //