var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-11-26][nuasmeninta nutartis byloje][e2S-553-1059-2024].docx Bylos nr.: e2S-553-1059/2024 Bylos rūšis: civilinė byla Teismas: Panevėžio apygardos teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip AB 'VIA LIETUVA' 188710638 atsakovas Kategorijos: BYLOS DĖL DARBO TEISINIŲ SANTYKIŲ Bendrosios nuostatos Atskirų kategorijų bylų nagrinėjimo teisme ypatumai Bylos dėl individualių darbo santykių Atskirieji skundai Civilinis procesas Atsisakymas priimti ieškinį, jeigu suinteresuotas asmuo, kreipęsis į teismą, nesilaikė įstatymų nustatytos tai bylų kategorijai išankstinio bylos sprendimo ne teisme tvarkos Teismų procesinių sprendimų kontrolės formos ir proceso atnaujinimas Pirmosios instancijos teismo nutartį panaikinti ir perduoti klausimą pirmosios instancijos teismui nagrinėti iš naujo Atskirų kategorijų bylų nagrinėjimo ypatumai, fizinių asmenų ir įmonių bankrotas, restruktūrizavimas bei ypatingoji teisena Apeliacinės instancijos teismo, išnagrinėjusio atskirąjį skundą, teisės Darbo bylų nagrinėjimo ypatumai Atsisakymas priimti ieškinį Bylos, susijusios su darbo sutarties pasibaigimu kitos bylos, susijusios su darbo sutarties pasibaigimu bei nutraukimu Ieškinys ? Civilinė byla Nr. e 2S-5 5 3 - 1059 /202 4 Teisminio proceso Nr. 2-68-3-10346-2024-1 Procesinio sprendimo kategorij os : 3.3.2.6.3 ; 3.4.1.7 ; 3.1.14.8.3. &nbsp;(S) &#xa0; &#xa0; &#xa0; PANEVĖŽIO &nbsp;APYGARDOS TEISMAS &#xa0; NUTARTIS LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 202 4 &nbsp;m. lapkričio 2 6 &nbsp;d. Panevėžys &#xa0; Panevėžio &nbsp;apygardos teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas Ignas Totilas, veikdamas Vilniau s &nbsp;apygardos teismo vardu, t eismo posėdyje apeliacine rašytinio proceso tvarka išnagrinėjo civilinę bylą pagal ieškovo V. J. atskirąjį skundą dėl Vilniaus miesto apylinkės teismo 202 4-08-20 &nbsp;nutarties, &nbsp;kuria išspręstas ieškinio atsakovei akcinei bendrovei „Via Lietuva“ dėl darbo ginčo priėmimo klausimas, &#xa0; Teismas &#xa0; nustatė: &#xa0; I. Ginčo esmė &#xa0; 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ieškovas V. J. pareikštu ieškiniu akcinei bendrovei (toliau ir AB) „Via Lietuva“ nesutikdamas su Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Vilniaus darbo ginčų komisijos (toliau ir Darbo ginčų komisija , DGK ) &nbsp; (duomenys neskelbtini) &nbsp;sprendimu Nr. ( duomenys neskelbtini) &nbsp; darbo byloje Nr. (duomenys neskelbtini) , kuriuo jo prašymas darbdavei dėl priekabiavimo ir neteisėto atleidimo atmestas kaip nepagrįstas, prašė : &nbsp;pripažinti Darbo ginčų komisijos sprend imą neteisėtu ir negaliojančiu; pripažinti atsakovės įsakymą dėl jo atleidimo iš darbo pagal Lietuvos Respublikos darbo kodekso (toliau ir DK ) 59 straipsnio 1 dalį neteisėtu ; &nbsp;grąžinti jį į darbą ir priteisti jam iš atsakovės vidutinį darbo užmokestį už priverstinę pravaikštą ; priteisti &nbsp;10 000 Eur neturtinę žalą bei bylinėjimosi išlaidas. &#xa0; II. Pirmosios instancijos teismo nutarties esmė &#xa0; 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Vilniaus miesto apylinkės teismas 202 4-08-20 nutartimi ieškinį dalyje dėl neturtinės žalos atlyginimo atsisak ė &nbsp;priimti ir grąžin o &nbsp;jį padavusiam asmeniui. Išaiškin o &nbsp;ieškovui, kad su reikalavimu dėl neturtinės žalos atlyginimo jis turi teisę kreiptis į D arbo ginčų komisiją; kreipimosi į darbo ginčo nagrinėjimo instituciją diena laikoma kreipimosi į teismą diena, jeigu į šią instituciją ieškovas pasikreips ne vėliau kaip per keturiolika dienų nuo teismo nutarties įteikimo jam dienos. &nbsp; Likusioje dalyje ieškinį pri ėmė . 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas pasisakė, kad paduotas ieškinys neatitiko Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso (toliau ir CPK ) reikalavimų, todėl teismas 2024-07-05 nutartimi nustatė ieškovui 7 dienų terminą ieškinio trūkumams pašalinti – pateikti teismui duomenis, ar dėl ieškinio reikalavimo dėl neturtinės žalos ieškovas kreipėsi į Darbo ginčų komisiją ir (ar) buvo priimtas sprendimas, jei ne, kreiptis į Darbo ginčų komisiją, ir patikslinti ieškinio dalyką ir pagrindą. 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ieškovas per nustatytą terminą ieškinio trūkumus pašalino tik iš dalies – nepateikė teismui įrodymų, kad dėl ieškinio reikalavimo dėl neturtinės žalos atlyginimo jis kreipėsi į Darbo ginčų komisiją ir dėl tokio jo reikalavimo buvo priimtas Darbo ginčų komisijos sprendimas. 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Esant aptartoms aplinkybėms, teismas laikė, kad ieškovas privaloma ikiteismine ginčo nagrinėjimo tvarka dėl šio reikalavimo nepasinaudojo, todėl tokį ieškovo reikalavimą atsisakė priimti. III. Atskirojo skundo ir atsiliepimo į jį argumentai &#xa0; 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliantas (ieškovas) &nbsp; V. J. atskir uoju skund u &nbsp;prašo panaikinti Vilniaus miesto apylinkės teismo 202 4-08-20 &nbsp;nutartį ir išspręsti ieškinio priėmimo klausimą iš esmės &nbsp; – &nbsp; priimti ieškinio reikalavimą dėl 10 &nbsp; 000 Eur neturtinės žalos priteisimo iš atsakovo ieškovui. 7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nesutinka su ginčijama nutarties dalimis, kuria atsisakyta priimti ieškinio reikalavimą dėl neturtinės žalos priteisim o , motyvuojant tuo, kad ieškovas nėra pasinaudojęs privaloma išankstine nagrinėjimo (sprendimo) ne teisme tvarka. 8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pažymi, kad pagal kasacinio teismo išaiškinimus, tais atvejais, kai ieškovas patikslina reikalavimus, nagrinėtus DGK, nekeisdamas jų esmės, ar pareiškia papildomą reikalavimą, nors ir nenagrinėtą DGK, bet neatsiejamai susijusį ir turintį įtakos pagrindinio reikalavimo, kuris buvo nagrinėtas DGK, tenkinimo apimčiai, teismas neturėtų atsisakyti ieškinį priimti ar palikti ieškinį nenagrinėtą dėl to, jog nebuvo laikytasi privalomos ginčo išankstinės nagrinėjimo (sprendimo) ne teisme tvarkos. 9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nurodo, kad ieškovas laikėsi tokios nustatytos ikiteisminės ginčo sprendimo tvarkos, tačiau ginčo teisena kreipdamasis dabar siekia prisiteisti ir realią neturtinę žalą, kuri kilo po to, kai susipažino ir su DGK sprendimu, ir su visa medžiaga, kurią turėjo analizuoti ta pati DGK, ir kurią pavėluotai pateikė į DGK darbdavio atstovas. 10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Neturtinė žala ieškovui atsirado ne tik iki skundo padavimo dienos į DGK, o vėliau, kai ieškovas susipažino su darbdavio pateiktais jo atleidimo iš darbo argumentais &nbsp; (duomenys neskelbtini) , kurie savo turiniu ir padarė, ir daro ieškovui didelę neturtinę žalą. 11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pažymi, kad jokio ribojimo ieškinio pateikimui dėl neturtinės žalos priteisimo tokioje situacijoje įstatymas nenumato. Netur t inės žalos priteisimas yra išvestinis reikalavimas, kilęs dėl neteisėto atleidimo iš darbo ir su tokio veiksmo susijusiomis pasekmėmis, kuris šioje situacijoje yra nestandartinis, bet ieškovui yra neabejotinas. 12. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismas negali kurti toki os &nbsp;praktik os pagal kurią &nbsp;ieškovas negal ėtų &nbsp;pasinaudoti jam suteikta teise ginti savo pažeistas teises ginčo teisena dėl neturtinės žalos priteisimo po DGK sprendimo. 13. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; AB „Via Lietuva“ atsiliepimu į atskirąjį skundą ieškovo V. J. atskirąjį skundą atmesti kaip nepagrįstą, palikti nepakeistą Vilniaus miesto apylinkės teismo 2024-08-20 nutartį 14. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nurodo, kad reikalavimams dėl neturtinės žalos atlyginimo, kylantiems iš darbo &nbsp;teisinių &nbsp;santykių, yra privaloma išankstinė darbo ginčo nagrinėjimo DGK tvarka . &nbsp;G inčijama Vilniaus miesto apylinkės teismo nutartis neužkerta kelio ieškovui reikšti reikalavimus dėl neturtinės žalos priteisimo, tačiau jie turi būti reiškiami laikantis įstatymų nustatytos išankstinės ginčo nagrinėjimo DGK tvarkos. 15. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pažymi, kad pagal teismų praktiką reikalavimai dėl neturtinės žalos priteisimo yra savarankiški reikalavimai, kurie pirmiausia turi būti pareiškiami ir nagrinėjami DGK . 16. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nurodo, kad ieškovo reikalavimo dėl neturtinės žalos priteisimo, kuris nebuvo nagrinėtas DGK, išsprendimas nėra taip glaudžiai susijęs su ieškovo reikalavimais, kurie buvo nagrinėti DGK (dėl įrodinėjimo priekabiavimo atvejo, atleidimo iš pareigų teisėtumo), kad galėtų turėti įtakos jų tenkinimo apimčiai ir rezultatui, be to, teismų praktikoje pasisakoma, kad reikalavimai dėl neturtinės žalos priteisimo gali būti savarankišk i &nbsp;individual ū s darbo ginč ai &nbsp;dėl teisės ( DK 213 straipsnio 3 dalis) . 17. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; I eškovo įrodinėjama neturtinė žala siejama su aplinkybėmis po prašymo DGK pateikimo dienos, taigi ginčo objektas ir faktinės aplinkybės iš esmės reikšmingai skiriasi nuo nagrinėt ų &nbsp;DGK. 18. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Ieškovas tiek pradiniame ieškinyje, tiek jo tikslinime ir prašyme dėl trūkum ų &nbsp;šalinimo, atskirajame skunde akcentuoja, jog neturtinė žala jam atsirado ne iki skundo padavimo dienos į DGK, o vėliau, kai ieškovas susipažino su darbdavio pateiktais jo atleidimo iš darbo argumentais (duomenys neskelbtini) , taip pat neturtine žala laiko tai, kad dėl nepalankau s DGK sprendimo jis kreipėsi į t eismą dėl ginčo nagrinėjimo t eisme. 19. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsakovės nuomone, š ie ieškovo paaiškinimai įrodo, kad DGK nagrinėtas ginčo objektas ir t eismui pateiktas nagrinėti ieškinio pagrindas reikšmingai skiriasi ir negali būti laikomas išvestiniu, kas sudaro papildomą pagrindą atsisakyti priimti ieškinio reikalavimus dėl neturtinės žalos. &#xa0; Teismas &#xa0; konstatuoja: &#xa0; IV. Apeliacinės instancijos teismo nustatytos bylos aplinkybės, teisiniai argumentai ir išvados &#xa0; 20. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Bylos nagrinėjimo apeliacine tvarka ribas sudaro skundo faktinis ir teisinis pagrindas bei patikrinimas, ar nėra absoliučių sprendimo (nutarties) negaliojimo pagrindų ( CPK 320 straipsnio 1 dalis). Apeliacinės instancijos teismas tikrina teismo nutarties teisėtumą ir pagrįstumą dėl apskųstos dalies ir analizuoja atskirajame skunde nurodytus argumentus, išskyrus įstatyme numatytas išimtis. Absoliučių nutarties negaliojimo pagrindų ir pagrindo peržengti atskirojo skundo ribas apeliacinės instancijos teismas nenustatė ( CPK 329, 338 straipsniai). 21. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Apeliacijos objektą sudaro pirmosios instancijos teismo nutarties, kuria atsisakyta priimti vieną iš ieškinio reikalavimų, o konkrečiau reikalavimą priteisti iš buvusio darbdavio neturtinę žalą, konstatavus, jog ieškovas dėl šio reikalavimo nesilaikė privalomos išankstinės ginčo sprendimo ne teisme tvarkos, teisėtumo ir pagrįstumo patikrinimas. 22. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; K iekvienas suinteresuotas asmuo turi teisę įstatyme nustatyta tvarka kreiptis į teismą tam, kad būtų apginta pažeista ar ginčijama jo teisė arba įstatymų saugomas interesas &nbsp;( CPK 5 straipsnio 1 dalis) . Teismas imasi nagrinėti civilinę bylą pagal asmens (arba jo atstovo), kuris kreipėsi, kad būtų apginta jo teisė arba įstatymų saugomas interesas, pareiškimą ( CPK 5 straipsnio 3 dalis). 23. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kasacinis teismas yra išaiškinęs, kad teisės kreiptis į teismą prielaidų bei tinkamo įgyvendinimo sąlygų buvimą ar nebuvimą teismas aiškinasi ex &nbsp; officio &nbsp;( lot . &nbsp;– savo iniciatyva, pagal pareigas) ieškinio priėmimo metu spręsdamas bylos iškėlimo klausimą. Teismas šios civilinio proceso stadijos metu nustato, ar ieškinį paduodantis asmuo turi teisę pareikšti ieškinį, t. y. tikrina, yra teisės kreiptis į teismą prielaidos ar ne, taip pat ar pareiškėjas tinkamai įgyvendina savo teisę kreiptis į teismą. Tuo atveju, kai nėra teisės kreiptis į teismą prielaidų, teismas atsisako priimti ieškinį remdamasis CPK 137 straipsnio 2 dalimi (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo (toliau ir LAT) 2018 -12-12 . nutartis civilinėje byloje Nr. e3K-7-471-403/2018 ). 24. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Viena iš teisės kreiptis į teismą tinkamo įgyvendinimo sąlygų yra pasinaudojimas įstatymo nustatyta privaloma išankstinio ginčo sprendimo ne teisme tvarka tam tikrų kategorijų bylose. Jeigu asmuo kreipėsi į teismą nesilaikydamas ginčo išankstinės nagrinėjimo ne teisme tvarkos, teismas atsisako priimti ieškinį arba palieka jį nenagrinėtą, tačiau tik tada, jei šia tvarka dar galima pasinaudoti ( CPK 137 straipsnio 2 dalies 3 punktas, 296 straipsnio 1 dalies 1 punktas). 25. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; DK 216 straipsnyje nustatyta, kad individualius darbo ginčus nagrinėjantys organai yra darbo ginčų komisija ir teismas. Darbo ginčų komisija paprastai yra privalomas ikiteisminis organas, nagrinėjantis individualius darbo ginčus, jeigu DK ar kiti įstatymai nenustato kitokios individualaus darbo ginčo nagrinėjimo tvarkos. Darbo santykių dalyvis, kuris mano, kad kitas darbo teisės subjektas pažeidė jo teises dėl darbo teisės normų ar abipusių susitarimų nevykdymo ar netinkamo jų vykdymo, į darbo ginčų komisiją su prašymu išnagrinėti darbo ginčą dėl teisės privalo kreiptis per tris mėnesius, o neteisėto nušalinimo, neteisėto atleidimo iš darbo ir kolektyvinės sutarties pažeidimo atvejais, – per vieną mėnesį nuo tada, kai sužinojo ar turėjo sužinoti apie jo teisių pažeidimą ( DK 220 straipsnio 1 dalis). 26. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; J eigu asmuo kreipėsi į teismą nesilaikydamas ginčo išankstinės nagrinėjimo ne teisme tvarkos, teismas atsisako priimti ieškinį arba palieka jį nenagrinėtą ir išaiškina ieškovui teisę pasinaudoti ginčo nagrinėjimo ne teisme tvarka. Šiuo atveju kreipimosi į darbo ginčo nagrinėjimo instituciją diena laikoma kreipimosi į teismą diena, jeigu į šią instituciją asmuo kreipėsi ne vėliau kaip per keturiolika dienų nuo teismo nutarties įteikimo jam dienos &nbsp;( CPK 412 straipsnio 1 dalis) . 27. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamu atveju nustatyta, kad ieškovas (duomenys neskelbtini) &nbsp;kreipėsi į Darbo ginčų komisiją prašydamas ištirti galimo smurto, priekabiavimo atvejus ir &nbsp;dėl &nbsp;neteisėto atleidimo. (duomenys neskelbtini) &nbsp;ieškovas pateikė patikslintą prašymą ištirti ar darbdavys nepažeidė DK &nbsp;nutraukdamas darbo sutartį vadovaujantis DK 59 straipsnio 1 dalimi bei pripažinti atleidimą neteisėtu, grąžinti į pareigas ir priteisti vidutinį darbo užmokestį už priverstinės pravaikštos laiką nuo atleidimo dienos iki grįžimo į darbą dienos. (duomenys neskelbtini) &nbsp; ieškovas pateikė dar vieną prašymą įvertinti ar atsakovė kaip valstybinė įmonė nepažeidė DK &nbsp;nutraukdama darbo sutartį vadovaujantis DK 59 straipsnio 1 dalimi. Taigi, Darbo ginčų komisijos jis prašė ištirti galimo priekabiavimo atvejį ir ar darbdavys nepažeidė DK &nbsp;nutraukdamas darbo sutartį vadovaujantis DK 59 straipsnio 1 dalimi, pripažinti atleidimą neteisėtu, grąžinti į pareigas ir priteisti vidutinį darbo užmokestį už priverstinės pravaikštos laiką nuo atleidimo dienos iki grįžimo į darbą dienos. 28. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Darbo ginčų komisija (duomenys neskelbtini) &nbsp;sprendimu atmetė ieškovo prašymą atsakovei dėl priekabiavimo ir neteisėto atleidimo kaip nepagrįstą. &nbsp;&nbsp;Dėl ko ieškovas kreipėsi teisminės gynybos papildomai pareikšdamas reikalavimą ir dėl 10 000 Eu r &nbsp;neturtinės žalos priteisimo iš buvusios jo darbdavės. 29. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; P irmosios instancijos teismas atsisakė priimti šį &nbsp;ieškinio reikalavimą , konstatavęs, kad ieškovas nesilaikė tai bylų kategorijai įstatymų nustatytos išankstinės ginčų sprendimo ne teisme tvarkos. 30. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kasacinio teismo praktikoje &lt;...&gt; pasisakyta, kad tais atvejais, kai teisme pateikiami šiek tiek patikslinti, modifikuoti, lyginant su nagrinėtais darbo ginčų komisijoje, reikalavimai, nekeičiant reikalavimų esmės, pakartotinis jų sprendimas darbo ginčų komisijoje neprivalomas ir atitinkamai CPK 412 &nbsp;straipsnyje nurodytos pasekmės netaikomos. Kitoks aiškinimas neatitiktų CPK 7 &nbsp;straipsnyje bei DK 214 &nbsp;straipsnyje įtvirtintų proceso koncentracijos ir ekonomiškumo principų, apsunkintų procesą, pailgintų bylinėjimosi trukmę ir negarantuotų operatyvaus galimai pažeistų teisių gynimo bei greitesnės teisinės taikos atkūrimo ( CPK 2 &nbsp;straipsnis) (LAT 2019-02-14 nutartis civilinėje byloje Nr. &nbsp; e3K-3-44-248/2019 ). Turėtų būti priimami ir nagrinėjami teisme ir tokie reikalavimai, kurie, nors ir nebuvo nagrinėti darbo ginčų komisijoje, tačiau yra išvestiniai iš pagrindinio, nagrinėto darbo ginčų komisijoje, neatsiejamai su juo susiję, galintys turėti įtakos reikalavimo dėl kurio laikytasi ikiteisminės ginčo sprendimo tvarkos, tenkinimo apimčiai (LAT 2020-09-20 nutartis civilinėje byloje Nr. e3K-3-243-248/2020). 31. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nors iš į bylą pateiktų duomenų matyti, kad teismui pareikštame ieškinyje ieškovas pareiškė papildomą reikalavimą, kuris nebuvo nurodytas teikiant prašymą Darbo ginčų komisijai, tačiau apeliacinės instancijos teismo vertinimu, jie yra tarpusavyje susiję su reikalavimu dėl ieškovo atleidimo iš darbo pripažinimo neteisėtu, todėl pirmosios instancijos teismas turėjo spręsti, ar šiuo atveju nėra pagrindo taikyti CPK 24 straipsnio 1 dalies nuostatos dėl bylos priskyrimo teismui prioritetiškumo, atsižvelgiant į tai, kad dėl reikalavimo pripažinti ieškovo atleidimą iš darbo neteisėtu jau buvo pasinaudota išankstine ginčų nagrinėjimo ne teisme tvarka. 32. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pažymėtina, kad kasacinis teismas, pasisakydamas dėl reikalavimų priteisti su darbo santykiais susijusias išmokas, reiškiamų kartu su reikalavimu pripažinti atleidimą iš darbo neteisėtu, priskirtinumo &nbsp;teismams, yra suformulavęs tokią teisės aiškinimo taisyklę: tais atvejais, kai darbo santykiai yra pasibaigę ir darbuotojas teisme reiškia reikalavimą dėl atleidimo iš darbo pripažinimo neteisėtu bei kartu reiškia kitus su atleidimu susijusius reikalavimus, kuriems, atskirai imant, privalomas išankstinis ginčo sprendimas ne teisme, o darbo ginčų komisijoje, visi reikalavimai gali būti nagrinėjami tiesiogiai teisme (L AT &nbsp;2016 -03-24 &nbsp;nutartis civilinėje byloje Nr. 3K-3-193-248/2016 ). 33. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Taigi vertinant, ar reikalavimai tarpusavyje susiję taip, kad, taikant CPK 24 straipsnio 1 dalį, visi jie gali būti nagrinėjami tiesiogiai teisme, turi būti atsižvelgiama į reikalavimų teisinę prigimtį, faktinį pagrindą bei aplinkybę, ar vieno reikalavimo tenkinimas arba tenkinimo apimtis priklauso nuo kito reikalavimo tenkinimo. 34. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atskirąjį skundą nagrinėjantis teismas atmeta kaip nepagrįstus atsakovės argumentus, kad DGK nagrinėtas ginčo objektas ir t eismui pateiktas nagrinėti ieškinio pagrindas reikšmingai skiriasi ir negali būti laikomas išvestiniu. Pabrėžtina, kad ieškovas neturtinės žalos reikalauja iš buvusio darbdavio ir šį reikalavimą pirmiausia sieja su neteisėtu jo atleidimu. Akivaizdu, kad būtent šios bylos išnagrinėjimo rezultatas dėl pagrindinio reikalavimo – atleidimo pagrįstumo/ nepagrįstumo turės tiesiogiai susijusias pasekmes ir reikalavimo dėl neturtinės žalos iš darbdavio tenkinimui /ne tenkinimui . Tad šioje byloje pats reikalavimas dėl neturtinės žalos priteisimo yra neabejotinai išvestinis iš reikalavimo dėl atleidimo iš darbo pripažinimo neteisėtu. 35. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Tarp ieškovo pareikštų reikalavimų egzistuoja sąsajumas &nbsp;ir jie visi gali būti nagrinėjami tiesiogiai teisme, kadangi išsprendus pagrindinį reikalavimą dėl atleidimo pripažinimo (ne)teisėtu, atsakovei, kaip ieškovo buvusiai darbdavei, galėtų kilti atitinkamos teisinės sankcijos, kurių šiuo reika lavimu siekia ieškovas. &nbsp; 36. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atskirąjį skundą nagrinėjančio teismo vertinimu, ieškovo pakartotinis kreipimasis į Darbo ginčų komisiją su reikalavim u priteisti neturtinę žalą iš buvusio darbdavio, kurią ieškovas sieja su neteisėtu atleidimu, būtų formalus , neatitiktų civilinio proceso tikslo kuo greičiau atkurti teisinę taiką tarp ginčo šalių ( CPK 2 straipsnis ), taip pat koncentracijos ir ekonomiškumo principų ( CPK 7 straipsnis ). 37. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Dėl atsakovės atsili e pime į skundą nurodytų kitų apygardų procesinių sprendimų pažymėtina, kad vadovaujantis CPK 4 straipsniu , vienodos teismų praktikos formavimą įstatymų nustatyta tvarka užtikrina LAT . Kita vertus, nurodomų &nbsp;civilinių bylų faktinės aplinkybės su nagrinėjama byla nesutampa . 38. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Aptartų aplinkybių pagrindu , apeliacinės instancijos teismas sprendžia, kad pirmosios instancijos teismas netinkamai taikė ieškinio priėmimą reglamentuojančias teisės normas, todėl pirmosios instancijos teismo nutarti e s dalis, kuria atsisakyta priimti ieškinio reikalavimą dėl neturtinės žalos priteisimo, naikintina. 39. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; I eškinio atitikimo įstatymų reikalavimams vertinimas ir jo (ne)priėmimas yra pirmosios instancijos teismo prerogatyva . A peliacine tvarka tikrinamas tik pirmosios instancijos teismo procesinių sprendimų teisėtumas ir pagrįstumas , tad ieškinio priėmimo klausimas perduodamas pirmosios instancijos teismui nagrinėti iš naujo ( CPK 137 straipsnio 1 dalis, 337 straipsnio 1 dalies 3 punktas, 338 straipsnis). Panevėžio &nbsp;apygardos teismas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 337 straipsnio 1 dalies 3 punktu, &#xa0; nutaria: &#xa0; Panaikinti Vilniaus miesto apylinkės teismo 202 4-08-20 &nbsp;nutart ies dalį, kuria atsisakyta priimti &nbsp;ieškovo &nbsp; ieškinio reikalavimą dėl neturtinės žalos priteisimo iš atsakovės ir šio reikalavimo priėmimo klausimą perduoti iš naujo nagrinėti pirmosios instancijos teismui. &#xa0; &#xa0; Teisėjas &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Ignas Totilas Paminėta tekste: DK CPK DK 213 str. Papildomų ir specialių pertraukų apmokėjimas CPK 320 str. Bylos nagrinėjimo ribos CPK 5 str. Teisė kreiptis į teismą teisminės gynybos CPK 137 str. Ieškinio priėmimas e3K-7-471-403/2018 DK 220 str. Garantijos ir kompensacijos tarnybinių komandiruočių atveju CPK 412 str. Ginčo išankstinės nagrinėjimo ne teisme tvarkos nesilaikymo pasekmės DK 59 str. Įmonės kolektyvinė sutartis ir jos sudarymo sritis CPK 24 str. Bylos priskyrimo teismui prioritetas 3K-3-193-248/2016 CPK 2 str. Civilinio proceso tikslai CPK 7 str. Proceso koncentracija ir ekonomiškumas CPK 4 str. Vienodos teismų praktikos formavimas //