var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-10-03][nuasmenintas nuosprendis byloje][1-343-1139-2024].docx Bylos nr.: 1-343-1139/2024 Bylos rūšis: baudžiamoji byla Teismas: Telšių apylinkės teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Kategorijos: BAUDŽIAMOJI TEISĖ BAUDŽIAMOJI TEISĖ Bendroji dalis Bendroji dalis Bendrieji bausmės skyrimo pagrindai (BK 54 str.) Bendrieji bausmės skyrimo pagrindai (BK 54 str.) Aplinkybės, į kurias atsižvelgia teismas skirdamas bausmę (BK 54 str. 2 d.) Aplinkybės, į kurias atsižvelgia teismas skirdamas bausmę (BK 54 str. 2 d.) Bylos parengimas nagrinėti teisme (BPK XVIII skyrius) Bylos perdavimas nagrinėti teisiamajame posėdyje (BPK 233 str.) Baudžiamojo proceso bendrosios nuostatos Apkaltinamojo nuosprendžio aprašomajai daliai keliami reikalavimai (BPK 305 str. 1 2 d. ir kt.) Apkaltinamojo nuosprendžio aprašomajai daliai keliami reikalavimai (BPK 305 str. 1 2 d. ir kt.) Kvalifikuotas fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas (BK 140 str. 2-3 d.) Fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas mažamečiui arba kankinant nukentėjusį asmenį (BK 140 str. 3 d.) Bausmių rūšys fiziniams asmenims (BK 42, 46–51 str.) Bausmių rūšys fiziniams asmenims (BK 42, 46–51 str.) Kaltininkas prisipažino padaręs baudžiamojo įstatymo numatytą veiką ir nuoširdžiai gailisi arba padėjo išaiškinti šią veiką ar joje dalyvavusius asmenis (BK 59 str. 1 d. 2 p.) Kaltininkas prisipažino padaręs baudžiamojo įstatymo numatytą veiką ir nuoširdžiai gailisi arba padėjo išaiškinti šią veiką ar joje dalyvavusius asmenis (BK 59 str. 1 d. 2 p.) BAUDŽIAMOJO PROCESO TEISĖ Bylos parengimas nagrinėti teisme ir bendrosios bylos nagrinėjimo teisme nuostatos (BPK XVIII–XIX skyriai) BAUDŽIAMOJO PROCESO TEISĖ BAUDŽIAMOJO PROCESO TEISĖ Specialioji dalis Kvalifikuotas fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas (BK 140 str. 2–3 d.) Fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas mažamečiui arba kankinant nukentėjusį asmenį (BK 140 str. 3 d.) Nuosprendžio surašymas ir paskelbimas (BPK 302 308 str.) Apkaltinamojo nuosprendžio rezoliucinei daliai keliami reikalavimai (BPK 307 str. 1–3 d. ir kt.) Uždraudimas naudotis specialia teise (BK 68 str.) Uždraudimas naudotis specialia teise (BK 68 str.) BAUDŽIAMOJO PROCESO TEISĖ Apkaltinamojo nuosprendžio rezoliucinei daliai keliami reikalavimai (BPK 307 str. 1–3 d. ir kt.) Nuosprendžio surašymas ir paskelbimas (BPK 302 308 str.) Bylų procesas pirmosios instancijos teisme Bylų procesas pirmosios instancijos teisme Bylų procesas pirmosios instancijos teisme Nusikaltimai žmogaus sveikatai (BK XVIII skyrius) Areštas (BK 49 str.) Areštas (BK 49 str.) Baudžiamojo proceso subjektai Nusikaltimai žmogaus sveikatai (BK XVIII skyrius) Nuosprendžių rūšys, surašymas ir paskelbimas (BPK 302, 308 str.) Nuosprendžių rūšys, surašymas ir paskelbimas (BPK 302, 308 str.) Gynėjas Būtinas gynėjo dalyvavimas (BPK 51 str.) Apkaltinamajam nuosprendžiui keliami reikalavimai (BPK 297–307 str.) Apkaltinamajam nuosprendžiui keliami reikalavimai (BPK 297–307 str.) Fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas (BK 140 str.) Atsakomybę lengvinančios aplinkybės (BK 59 str.) Atsakomybę lengvinančios aplinkybės (BK 59 str.) Fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas (BK 140 str.) Nuosprendžio priėmimas (BPK XXIII skyrius) Nuosprendžio priėmimas (BPK XXIII skyrius) Bausmė (BK VII skyrius) Bausmė (BK VII skyrius) Atsakomybę sunkinančios aplinkybės (BK 60 str.) Atsakomybę sunkinančios aplinkybės (BK 60 str.) Bausmės skyrimas (BK VIII skyrius) Bausmės skyrimas (BK VIII skyrius) Baudžiamojo poveikio priemonės ir jų skyrimas (BK IX skyrius) Baudžiamojo poveikio priemonės ir jų skyrimas (BK IX skyrius) Dalyvavimas smurtinį elgesį keičiančiose programose (BK 722 str.) Dalyvavimas smurtinį elgesį keičiančiose programose (BK 722 str.) Veiką padarė recidyvistas (BK 60 str. 1 d. 13 p.) Veiką padarė recidyvistas (BK 60 str. 1 d. 13 p.) ? Baudžiamoji byla Nr. 1- 343 -1139/202 4 Teisminio proceso Nr. &nbsp; 1-01-1- 11814 -202 4 - 6 Procesinio sprendimo kategorij os : &nbsp; 1 .1.7.2.4; 1.1.8.1.1; 1.1.8.6.2;1.1.8.7.13; 1.1.9.2; 1.1.9.9; 1.1.10.11; 1.2.4. 6.2.2; 2.3.6.4.2; 2.3.6.4.5.1; 2.3.6.4.5.2 &nbsp; (S) &nbsp; &#xa0; &#xa0; TELŠIŲ APYLINKĖS TEISMAS &#xa0; NU OSPRENDIS LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 202 4 &nbsp;m. rugsėjo 11 &nbsp; d. Mažeikiai &#xa0; Telšių apylinkės teismo Mažeikių rūmų teisėja Ilona Rimkuvienė, &nbsp; sekretoriaujant &nbsp; Gretai Vasiliauskienei , &nbsp; dalyvaujant prokuror e i Olgai Alibajevai , kaltina majam G. A. , nukentėjusiojo nepilnamečio D. M. atstovui advokatui Valdui Kairiui , viešame teismo posėdyje žodinio proceso tvarka išnagrinėjo baudžiamąją bylą, kurioje : G. A. , gimęs (duomenys neskelbtini) , asmens kodas (duomenys neskelbtini) Lietuvos Respublikos pilietis, nevedęs, vykdantis individualią veiklą, gyvenantis (duomenys neskelbtini) , teistas: 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Telšių apylinkės teismo Mažeikių rūmų 2020 m. sausio 7 d. baudžiamuoju įsakymu pagal Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso &nbsp;(toliau - BK ) &nbsp;151 1 &nbsp;straipsnio 1 dalį, 309 straipsnio 2 dalį galutine 80 MGL bauda ; 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Telšių apylinkės teismo Mažeikių rūmų 2023 m. kovo 22 d. baudžiamuoju įsakymu pagal BK 140 straipsnio 2 dalį 6 mėnesių viešųjų darbų bausme, 2023 m. spalio 13 d. išregistruotas iš probuojamųjų &nbsp;sąrašo, kaltinamas pagal BK 140 straipsnio 3 dalį &#xa0; n u s t a t ė &nbsp; : I. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nusikalstamos veikos aplinkybės &#xa0; 1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; G. A. 2024 m. kovo 26 d. apie 24.00 val. bute, adresu ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) , rankos delnu sudavė nenustatytą kiekį smūgių per veidą, koja spyrė į dešinę koją bei diržu sudavė nenustatytą kiekį smūgių į juosmens sritį mažamečiui D. M. , gim. ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) , padarydamas kraujosruvas dešinės akies apatiniame voke ir dešinės šlaunies užpakaliniame paviršiuje, nubrozdinimus nugaros juosmeninėje &nbsp;dalyje ir tokiais savo veiksmais mažamečiui D. M. sukėlė nežymų sveikatos sutrikdymą. Tokie veiksmai atitinka BK 140 straipsnio 3 dalyje numatytos nusikalstamos veikos požymius. 2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kaltinamasis G. A. savo kalt ę &nbsp;pripažino visiškai &nbsp;ir parodė, kad D. M. įsikišo varžtelį į ausį, vietoje to, kad iškviesti greitąją medicinos pagalbą, jis sutrenkė D . &nbsp;su delnu į veidą, nugarą, koją. Norėjo, kad jis nusiramintų. Bandydamas ištraukti varžtelį iš D . &nbsp;ausies elgėsi labai grubiai, vaikas buvo labai neramus ir jis nesuvokė , &nbsp;ką daro, buvo susinervinęs. Veidą buvo stipriai suspaudęs, nes jis labai muistėsi, nuo suspaudimo buvo matyti sužalojimai. Su diržu sudavė į koją ir spyrė į nugaros sritį. Po įvykio matė D. M. padarytus sužalojimus ant veido, labai gailėjosi, kad taip pasielgė. Vaikas buvo su drabužiais tai kitų sužalojimų nematė. Galėjo suduoti ir į juosmens sritį, bet šiuo metu neatsimena tiksliai. Tiksliai neatsimena , &nbsp;kada įvyko viskas, bet galėjo būti pavasaris, kovo mėnuo. Viskas įvyko ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) . Smurtas prieš D. M. buvo pirmas atvejis. Pas gydytojus nesikreipė, kad padėtų suvaldyti įniršį, planuoja kr e iptis pas savo šeimos gydytoją, kad išrašytų siuntimą pas neurologą. Bandys spręsti savo nesusivaldymo problem ą . Suvokia, kad labai negerai pasielgė. Turi savo verslą, jo mėnesinės pajamos 600 Eur ir dar tur i &nbsp;sumokėti buto nuomą . S utinka su civiliniu i eškiniu , tačiau netur i &nbsp;galimybės sumokėti vi s os sumos, galėtų dalimis &nbsp;per 6 mėnesius &nbsp;arba daiktais vaikui atsilyginti. Kai smurtav o &nbsp;prieš D . , buv o &nbsp;blaivas. Alkoholio nebevartoj a . Neatsipraš ė &nbsp;vaiko, nes yra taikomi apribojimai. &#xa0; II. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Įrodymai, jų vertinimo bei nusikalstamos veikos kvalifikavimo motyvai &#xa0; 3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kadangi kaltinamasis kaltu prisipažino visiškai ir sutiko, kad kiti įrodymai nebūtų tiriami, vadovaujantis Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso (toliau – BPK ) 273 straipsniu, įrodymų tyrimas buvo nutrauktas, nes kaltinamasis nebuvo kaltinamas labai sunkaus nusikaltimo padarymu, nusikalstamų veikų padarymo aplinkybės nekėlė abejonių ir su tokiu įrodymų tyrimu sutiko kaltinamasis, prokurorė ir nukentėjusiojo atstovas. Nagrinėjimo teisme dalyviai pareiškė, jog nepageidauja, kad teisme būtų tiriama ikiteisminio tyrimo metu surinkta medžiaga, todėl, vadovaujantis BPK 291 straipsnio 2 dalimi, teisme įrodymai nebuvo tiriami, o tik apsiribota šių įrodymų. 4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Be paties kaltinamojo prisipažino padarius jam inkriminuojamą nusikalstamą veiką, jo kaltę patvirtina ir kiti byloje surinkti įrodymai: 4.1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Mažametis nukentėjusysis D. M. , apklaustas pas ikiteisminio tyrimo teisėją, &nbsp;parodė, kad jis, D . , pavardės nežino. Jam 7 metai. G. A. yra G. Parodžius įtariamojo nuotrauką, liudytojas pasako, kad tai yra jo tėtis. Sutinka pakalbėti apie tėtį. Ką su tėčiu kartu daro, nežino. Ką patinka, ką tėtis daro, nežino. Nupiešti negali. Tėtis daro, pasako nesuprantamą žodį. Ką tėtis daro negerai, nupiešti negali. Tėtį matė garaže. Šiandieną tėtį matė. Anksčiau skaudėjo, jo, ne. Tėtis padarė, kad skaudėtų koją. Parodo čiurną. Tėtis koją daužė, koja tėtis spyrė, pasako nelabai suprantamai. Tėtis mušė su diržu. Mušė, parodo į krūtinę. Mama išėjo ir tėčio nėra. Kišo į ausį pirštą. Tai darė tėtė, diržą. Kur skaudėjo, kai tėtis mušė diržu, nežino. Į prokurorės klausimus: Jam per veidą mušė, jo. Mušė, pasako nesuprantamą žodį. Parodžius nuotrauką, pasako, kad tėtis. D . &nbsp;tėtis mušė, dingo. Ligoninėje buvo. Skaudėjo pilvuką. Liūdnas buvo, kad tėtė mušė. Kai tėtis mušė, skaudėjo. Kur skaudėjo, nežino. Skaudėjo koją, ranką, parodo pėdą. Parodo rodomo žmogeliuko (lėlės) kūno vietas. Parodo, kad skaudėjo kaktą. Daugiau viskas. Kai tėtis mušė, gulėjo. Tėčio nebijo. Myli mamą. Tėčio nemyli. Dar myli T. Myli brolį (t. &nbsp;1 , b. l. 50-52) ; 4.2. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Liudytoja A. M. parodė, kad jai išaiškinta teisė, kad gali neduoti parodymų prieš savo šeimos narį, tačiau šia teise nepasinaudos ir sutinka duoti parodymus. Su G. A. gyvena kartu apie 6 metus, nuomojamame bute, adresu ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) . Iš pirmos santuokos ji turi sūnų D. M. , gim. ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) &nbsp;ir kartu su G . &nbsp;turi bendrą sūnų T. M. , gim. ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) . D . &nbsp;turi raidos negalią, t. y. sunkiai kalba. Tiksliai neprisimena datos, kadangi serga epilepsija ir dėl to turi atminties sutrikimų, tačiau berods tai buvo iki įvykio, kai D . &nbsp;į ausį įsikišo metaliuką, galėjo būti ir tą pačią dieną, gal ir anksčiau, to tiksliai nepasakys, jai būnant su vaikais namuose, adresu ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) , kambaryje D . &nbsp;sėdėjo dviaukštės lovos antrame aukšte ir žiūrėjo per nešiojamą kompiuterį kažkokius vaizdelius, o ji tuo metu buvo virtuvėje, kai išgirdo bumbtelėjimą. Atbėgusi iš virtuvės, pamatė ant grindų gulintį ir verkiantį D. Suprato, kad jis iškrito iš antro aukšto lovos. D . &nbsp;sakė, kad jam skauda ir rodė ranka į užpakalinę nugaros dalį ties juosmeniu. Numovusi kelnes, apžiūrėjo D . &nbsp;ranka rodytas skaudamas vietas, matėsi paraudimai, jokių kitų sužalojimų nepastebėjo. Į medikus nesikreipė nes, jos supratimu, kritimo metu D . &nbsp;nepatyrė jokių rimtų sužalojimų. Apie šį įvykį buvo papasakojusi G. Iš antradienio į trečiadienio naktį, t. y. galėjo būti iš 2024 m. kovo 26 į 27 naktį apie 24.00 val., eidama iš kambario į virtuvę mažajam sūnui ruošti mišinėlio, pastebėjo koridoriuje prie veidrodžio stovintį D. Jis rankoje turėjo bukas žirklutes &nbsp;ir, žiūrėdamas skersai į veidrodį, kišo tas žirklutes &nbsp;į ausį. Priėjusi prie D . , palenkė jo galvą ir pamatė jo ausies viduje, kurioje ausyje, negali pasakyti, nes neskiria pusių, mažą varžtuką, jis buvo sidabro spalvos. Ji iškart pakvietė G . , kuris tuo metu buvo kambaryje su mažuoju sūnumi. G . &nbsp;pasakė, kad kvies greitąją pagalbą, tačiau jis pasakė, kad medikų nereikia, nes jis pats pasisiūlė ištraukti tą varžtelį D . &nbsp;iš ausies. Abu su G . &nbsp;kambaryje ieškojo su kuo būtų galima D . &nbsp;iš ausies ištraukti tą varžtelį ir, suradusi pincetą, jį padavė G. Tada G . &nbsp;D . &nbsp;parsivedė į kambarį ir berods jį paguldė ant grindų, vieną D . &nbsp;veido pusę prispaudė prie grindų, o kitą veido pusę laikė prispaudęs rankos alkūne. Tuo metu pradėjo verkti mažasis sūnus T . &nbsp;ir jį pasiėmusi išėjo į virtuvę, kambaryje palikdama G . &nbsp;su D . , kas ten vyko toliau su D . , nežino, nematė. Maždaug po pusvalandžio grįžo į kambarį, D . &nbsp;verkė, matė, kad D . &nbsp;veidas buvo visas raudonas, galimai matėsi nubrozdinimai ir patinimai, bent taip ji suprato. Ant D . &nbsp;veide paraudusių vietų dėjo šaltą kompresą, t. y. iš šaldiklio ištrauktą sušaldytą mėsos gabalėlį. Vėliau D . &nbsp;išėjo nusiraminimui į savo kambarį ir užmigo. Kitą dieną, socialinėms darbuotojoms atvykus į namus, neleido jų į D . &nbsp;kambarį, kadangi bijojo, jog jos pamatys ant D . &nbsp;veido sužalojimus ir pamanys, kad jie su G . &nbsp;prieš D . &nbsp;smurtauja. Šiuo metu ji su savo vaikais D . &nbsp;ir T . &nbsp;išsikraustė gyventi pas savo mamą A. S. į ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) , o G . &nbsp;liko vienas pats gyventi, adresu ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) . Su G . &nbsp;planuoja skirtis, kadangi jis ketina išvažiuoti į užsienį. Prieš D . &nbsp;nei ji, nei G . &nbsp;nėra naudoję fizinį smurtą, G . &nbsp;fizinę jėgą naudojo tik tam, kad galėtų D . &nbsp;suteikti skubią medicinos pagalbą (t. 1, b. l. 71-74); 4.3. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Liudytoja K. B. parodė, kad yra socialinė darbuotoja . 2024-03-28 apie 10.30 val. kartu su kolege S. V. buvo atvykę pas šeimą, bet durų taip pat niekas neatidarė. Paskambino mamai A. M. , kuri paaiškino, kad su vaikais yra išvykusi į miestą tvarkyti reikalų. Su mama telefonu sutarė, kad ši grįš apie 14.00 val. ir jos su kolege socialine darbuotoja atvyks į namus. Apie 15.30 val. atvyko su kolege R. K. ir mama jas įsileido į namus. Namuose mama buvo su dviem vaikais D . &nbsp;ir T . &nbsp;M. Jos sugyventinis buvo darbe. D . &nbsp;buvo vaikų kambaryje ir kambario durys buvo uždarytos. Mama primygtinai prašė, kad jos neitų į D . &nbsp;kambarį, nes jis guli ir blogai jaučiasi. Bet jos vis tiek užėjo į vaiko kambarį ir pamatė, kad vaiko veidas ties skruostu yra raudonas, galimai sumuštas. Paklausė mamos , &nbsp;kas nutiko jos vaikui, ši paaiškino, kad vaikas buvo į ausį įsikišęs kažkokį varžtelį ir šis galėjo sukelti alerginę reakciją. Tada paklausė vaiko, kas jam nutiko ir vaikas pradėjo rodyti rankomis, kaip su delnu jam galimai trenkta per veidą. Vaikas turi neįgalumą, turi kalbos ir raidos sutrikimų. Tada vaikas pradėjo rengtis rūbus ir rodyti kitus sužalojimus, esančius ant kūno. Pirmiausiai vaikas parodė vietą ant nugaros, virš užpakalio, kurioje buvo matyti gyjantys įbrėžimai (užsidėję šašai), vaikas nurodė, kad tėtis trenkė su diržu. Dar pastebėjo ant kaklo kaip pirštų įspaudimo žymes, taip pat panašius sužalojimus pastebėjo ant dešinio peties. Dar vaikas parodė, kad jam ties kairės kojos šlaunies vidine dalimi, žemiau užpakalio yra galimai pirštų žymės (mėlynės, kraujosruvos). Paklausus mamos ar prieš vaiką nebuvo naudotas fizinis smurtas, mama pradėjo elgtis agresyviai, pakėlė kalbėjimo toną, vartojo keiksmažodžius, bet smurto fakto nepripažino. Kilus įtarimams dėl galimo smurto fakto, pranešė bendrojo pagalbos centrui ir iškvietė pareigūnus. G. A. sugrįžęs elgėsi ramiai ir paaiškino, kad vaikas nukrito nuo dviaukštės lovos antro aukšto su kompiuteriu. Bet, kai jos pradėjo sakyti, kad vaiko veide matomi sužalojimai panašūs į smurtinius, nes matosi pirštų žymės, tada vyras aiškino, kad gal per stipriai spaudė su ranka, kai vaikui su pincetu bandė ištraukti įstrigusią detalę vaiko ausyje. Neigė, kad naudojo fizinį smurtą prieš vaiką. Kai vaiko paklausė kas sužalojo veidą, vaikas sakė, kad tėtis ir ne pirmą kartą. Šeimos kontrolė buvo paskirta dėl buvusio smurto artimoje aplinkoje tarp suaugusiųjų. Fizinio smurto naudojimas prieš vaiką šioje šeimoje nebuvo užfiksuotas (t. &nbsp;1 , b. l. 67-69) ; 4.4. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Liudytoja R. Ž. parodė, kad nuo 2023 m . pavasario iki 2024 kovo 28 dienos dirbo Mažeikių rajono šeimos ir vaiko gerovės centre, individualios priežiūros darbuotojos pareigose. Į jos funkcines pareigybės įėjo darbas su rizikos šeimomis, teikiant jiems visokeriopą pagalbą. Jos žinioje buvo ir A. M. šeima. Ši šeima buvo įtraukta į rizikos šeimų apskaitą, kadangi jos sugyventinis G. A. prieš maždaug metus laiko buvo smurtavęs prieš A. M. . Šeimoje dar auga du mažamečiai vaikai D. M. ir T. M. . Pati A . &nbsp;turi psichikos sutrikimų, serga nervinio pobūdžio epilepsija. D . &nbsp;turi kalbos ir vystymosi raidos sutrikimų. J ai buvo paskutinė darbo diena ir nebereikėjo lankytis šeimose, tačiau nusprendė nuvažiuoti ir atsisveikinti su A. M. šeima. Apie 09.30 val. nuvažiavo į šeimą, buto duris atidarė A. M. , jos ir vėl nuėjo į virtuvę ir pradėjo bendrauti. Pasiteiravo A . , kaip D . &nbsp;sveikata. A . &nbsp;pasakė, kad D . &nbsp;nebeviduriuoja, tačiau į mokyklą tą savaitę nebeves. G. A. namuose nebuvo. A . &nbsp;pasakė, kad eina į kambarį atsisveikinti su D . , ji jos nebandė sulaikyti ir leido įeiti į D . &nbsp;kambarį. D . &nbsp;gulėjo vaikiškos dviaukštės lovos pirmame aukšte, žaidė su kompiuteriu. Priėjo prie D . &nbsp;ir pasakė, kad atėjo su juo atsisveikinti, D . &nbsp;pasisuko į ją ir pamatė, kad jo dešinės pusės veidas ir kaklas raudonas, kaip nuplikytas. Pradėjo D . &nbsp;klausinėti kas jam nutiko, D . &nbsp;nieko nesakė tik ranka rodė į paraudusias vietas. A . &nbsp;pasakė, kad D . &nbsp;galimai "dilgėlinė", kadangi ji ne medikė, A . &nbsp;patikėjo, bet kilo įtarimas, kad kažkas yra ne taip su tuo vaiku, todėl, grįžusi į darbovietę, pranešė socialinei darbuotojai K. B. , kuri lanko šeimą (ji tuo metu pavadavo R. V. ) ir atvejo vadybininkei, kurios sureagavo ir išvyko į tą šeimą. 2024-03-27 lankantis A. M. šeimoje, G. A. išėjus psichologo konsultacijai, A . &nbsp;pradėjo jai sakyti, kad 2024-03-26 vakare D . &nbsp;buvo į ausį įsikišęs varžtelį, žadėjo kviesti greitąją, bet patiems pavyko tą varžtelį ištraukti su pincetu. Ji detalių neklausinėjo ( t. 1, b. l. 76-79, 80-82); 4.5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Liudytoja V. D. parodė, kad ji dirba Telšių apskrities Vaiko teisių apsaugos skyriuje Mažeikių rajone. 2024-03-28, 16.07 val. per koordinatorių buvo gautas pranešimas vykti adresu ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) , į A. M. šeimą dėl galimai mažamečio D. M. sumušimo. Nuvykus nurodytu adresu, namuose buvo jau atvykę policijos pareigūnai ir greitosios medicinos pagalbos medikai. Jai įėjus į kambarį, vaikas ruošėsi, t. y. rengėsi rūbus pats savarankiškai, vykti kartu su greitosios medicinos darbuotojais į gydymo įstaigą apžiūrai. Priėjo prie D. M. ir paklausė, kas jam nutiko, ant vaiko veido, kokios pusės dabar neprisimena, matėsi didelė kraujosruva. Kraujosruva tęsėsi nuo smilkinio per visą skruostą. Taip pat medikai ją informavo, kad ant vaiko kūno yra ir daugiau sužalojimų. Vaikas pats pradėjo rodyti ant kūno sužalojimus, ant vaiko užpakalinės šlaunies matėsi mėlynės, apatinėje nugaros dalyje matėsi nubraižymai, buvo užsidėję šašai. Dar kartą D . &nbsp;paklausus, kada taip jam padarė neaiškiai, kadangi vaikas turi kalbos sutrikimą atsakė, kad "tėtis", kadangi kambaryje buvo daug žmonių, kurie laukė, kol vaikas susiruoš, todėl nebuvo galimybės su vaiku tinkamai pabendrauti, be to, D . &nbsp;turi kalbos sutrikimą ir jo paklausinėti apie įvykio aplinkybes neišėjo. A. M. šeimai yra taikoma atvejo vadyba, dėl buvusio smurto tarp sugyventinių, t. y. tarp A. M. ir G. A. . Kad G. A. ar A. M. smurtautų prieš savo mažamečius vaikus, jų skyrius duomenų neturi (t. &nbsp;1 , b. l. 84-87) ; 4.6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Asmens apžiūros protokole &nbsp; nurodyta, kad 2024-03-28 16.25 val. adresu ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) , bute tėvų sutikimu apžiūrimas D. M. . Apžiūrint kūno sužalojimus, matyti, kad visa veido dešinė pusė patinusi, paraudusi, po ir virš dešinės akies matyti patinimas, kraujosruvos. Kaklo dešinė pusė paraudusi, matosi kraujosruvos. Dešinės pusės petys paraudęs, matosi kraujosruvos. Nugaros apatinė kairėje pusėje matomos žaizdos, kraujosruvos. Kairės pusės kojos šlaunyje matomos kraujosruvos (t. 1, b. l. 88-97); 4.7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; 2024 m. gegužės 3 d. specialisto išvadoje &nbsp; nurodyta, kad D. M. padaryti kūno sužalojimai: kraujosruvos dešinės akies apatiniame voke ir dešinės šlaunies užpakaliniame paviršiuje, nubrozdinimai nugaros juosmenineje &nbsp;dalyje. Nustatyti kūno sužalojimai padaryti bukais kietais daiktais. D. M. nustatyti kūno sužalojimai atitinka įvykio aplinkybėse nurodytam laikui. D. M. nustatyti kūno sužalojimai sukėlė nežymų sveikatos sutrikdymą, tiek sužalojimų visuma, tiek ir kiekvienas sužalojimas atskirai (t. 1, b. l. 109-110); 4.8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Informaciniame pranešime ROIK 0124000180930 nurodyta, kad 2024 m. kovo 28 d. apie 15.34 val. pranešėja socialinė darbuotoja, kuri dabar yra atėjusi pas šeimą, joje yra 2 nepilnamečiai vaikai, adresu ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) , pranešė, kad vienam vaikui yra sumušimas ant kūno, jis turi negalią, įvardina, kad smurtavo tėvas. Tėvo šiuo metu namuose nėra, bet yra mama. GMP atsisako (t. 1, b. l. 28); 4.9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Informaciniame pranešime ROIK 0124000181591 nurodyta, kad patėvis smurtauja prieš savo posūnį D. M. , gim. ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) . Vaikas šiuo metu atvežtas į ligoninę, ant vaiko matosi smurto žymės. Pranešė vaikų teisių skyriaus vyr. specialistė (t. 1, b. l. 29); 4.10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Įvykio vietos apžiūros protokole nurodyta, kad įvykio vieta yra ( duomenys &nbsp; neskelbtini ) . Apžiūrint butą, jokių reikšmingų objektų nenustatyta. (1 t., b. l. 13-27 ); 4.11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kitų objektų apžiūros protokole &nbsp; nurodyta, kad apžiūrimas vaizdo įrašas PSS-20240328-161932UTC+0200. Ekrane matyti gyvenamosios patalpos, kambarys, greitosios medicinos darbuotojai apžiūri mažametį vaiką. Matyti, kad greitosios medicinos darbuotojas klausia vaiko, ar pažįsta skaičius, klausia, ar žino koks tai skaičius. Į kambarį pakviečiama vaiko mama A. M. , kurios paprašoma vaiko asmens dokumento, klausiama gal žino mintinai vaiko asmens kodą, ką A. M. teigia, kad serga epilepsija. Greitosios medicinos darbuotoja vaiko teisių apsaugos skyriaus atstovei siūlo vaiką pristatyti į priėmimo skyrių, kad apžiūrėtų gydytoją, kadangi ant veido matyti sutrenkimas, pasitikrinti ar vaikui nėra smegenų sutrenkimo. Medicinos darbuotoja paklausia A. M. , iš kur ant vaiko atsirado sužalojimai, A. M. nurodo, kad vaikas į „ ausį įsikišo mažą varžčiuką , beveik prie būgnelio... kadangi reikėjo išimti ans &nbsp;labai muistėsi, tai sugyventinis aną biški &nbsp;prispaudė stipriai ". Toliau matyti į kambarį įeinantis vyras, ikiteisminio tyrimo metu nustatyta, kad tai įtariamasis G. A. &nbsp; G. A. teigė negalintis pasakyti, kada vaikas į ausį įsikišo, nes nematė, ištraukt jį bandė vakar, vidurnaktį, paskui pasitaiso, kad tai buvo iš antradienio į trečiadienį. Girdisi, kad medicinos darbuotoja klausinėja vaiko, ar jam kur nors skauda, vardija vietas, vaikas pasako „ čia “ , bet paties vaizdo nematyti, į kurią kūno vietą vaikas parodo. Toliau vaizdo įraše matyti, kad vaikas ( D. M. ) iš rūbų spintos pasiima rūbus, toliau policijos pareigūnui grįžus į butą matyti, kad vaikas bendrauja su vaiko teisių apsaugos darbuotoja, kuriai jis nurodo, kad „ trenkė tėtis “ . Atliekama vaiko apžiūra, fotografuojami ant kūno matomi sužalojimai (t. 1 , b. l. 98-100 ). 5. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; BK 140 straipsnio 3 dalyje nustatyta baudžiamoji atsakomybė už fizinio skausmo sukėlimą ar nežymų sveikatos sutrikdymą mažamečiui. Mažametis yra asmuo iki 14 metų. BK 140 straipsnyje nustatyta nusikalstama veika objektyviai pasireiškia fizinio smurto prieš asmenį naudojimu (mušimu, kitokiu smurtavimu), padariniais – fizinio skausmo sukėlimu arba nežymiu sužalojimu ar trumpu susargdinimu, priežastiniu ryšiu tarp veikos ir padarinių; subjektyviai – tiesiogine ar netiesiogine tyčia – suprantant, kad dėl konkretaus fizinio smurto – pavojingos veikos – gali kilti atitinkami padariniai (fizinis skausmas asmeniui, jo nežymus sužalojimas ar trumpalaikis susargdinimas), ir jų siekiant, arba nors ir nesiekiant šių konkrečių padarinių, bet sąmoningai leidžiant jiems atsirasti. 6. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamos bylos faktinės aplinkybės įrodo, jog G. A. savo veiksmais sukėlė nukentėjusiajam mažamečiui D. M. nežymų sveikatos sutrikdymą. Pats kaltinamasis &nbsp; pripa žino &nbsp;atlikęs smurtinius veiksmus prieš mažametį D. M. &nbsp;Nurodė, kad jis sudavė delnu į veidą, kad matė ant veido sužalojimą, taip pat pripažino, kad spyrė koja bei sudavė diržu į juosmens sritį. Nurodė, kad buvo susinervinęs, kad bandė išimti iš ausies varžtą. Nors teigė, kad tuo metu nesuvokė ką daro, tačiau taip pat pripažino, kad taip pasielgė būdamas susinervinęs, kad jis nesuvaldė pykčio ir kad jis suvokė, kad negerai elgėsi. Byloje esantys duomenys akivaizdžiai patvirtina, kad mažamečiui buvo padrayti &nbsp;sužalojimai: specialisto išvada, kur nurodyta, kad padaryti sužalojimai atitinka įvykio aplinkybes ir jie sukėlė D. M. nežymų sveikatos sutrikdymą, vaiko apžiūros protokolas (t. 1. b. l. 88-97, 109-110). Kad sužalojim u s padarė kaltinamasis patvirtin t a paties nukentėjusiojo parodymais, duota i s pas ikite ism inio tyrimo teisėją, kur nurodė , &nbsp;kad skaudėjo koją, kad mušė per veidą, kad jam skaudėjo, kai tėtis mušė. Tėčiu jis nurodė G. A. (t. 1. b l. 50-52). Taip pat liudytojų K. B. , R. Ž. , V. D. parodymais, duotais ikiteisminio tyrimo metu, kur nurodė, kad matė sužalojimus ant vaiko, taip pat nurodė, kad vaikas pasakė, jog tai padarė tėtis. Ikiteisminio tyrimo metu apklausta liudytoja A. M. , mažamečio D. M. mama taip pat nurodė kad ji buvo palikusi D. M. su G. A. vienus, kai bandė išimti varžtelį D . &nbsp;iš ausies, tačiau sugrįžusi pamatė, kad D. M. veidas yra raudonas, galimai matėsi nubrozdinimai ir patinimai, dėl jam šaltą kompresą. 7. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kaltinamasis G. A. mažamečiui D. M. nežymų sveikatos sutrukdymą sukėlė &nbsp;veikdamas tiesiogine tyčia, nes jis suvokė pavojingą nusikalstamos veikos pobūdį, numatė, kad dėl to gali atsirasti baudžiamajame įstatyme numatyti padariniai, ir jų norėjo. N enustatyta, kad byloje esantys įrodymai būtų surinkti ar užfiksuoti pažeidžiant baudžiamojo proceso įstatymo reikalavimus, jie vienas kitam neprieštarauja, vienas kitą papildo, nuosekliai tarpusavyje susiję ir patvirtina nusikalstamos veikos faktines aplinkybes, todėl konstatuojama, jog jie atitinka įrodymų leistinumo, leistinumo reikalavimus ir laikytini G. A. kaltės įrodymais. &nbsp;Teismo vertinimu, t okie veiksmai pagrįstai kvalifikuoti paga l BK 1 40 &nbsp;straipsnio 3 &nbsp;dalį . &#xa0; III. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; B ausmės s kyrimo motyvai &#xa0; 8. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Bausmė skiriama vadovaujantis BK 41 , 54 &nbsp;straipsn ių nuostatomis. Kaltinamasis padarė vieną nesunkų nusikaltimą, nusikaltima s &nbsp; baigtas, padaryt as &nbsp;veikiant tiesiogine tyčia . Teismas, skirdamas bausmę, taip pat atsižvelgia ir į kaltinamojo asmenybę : &nbsp; kaltinamasis G. A. teistas, teistumas neišnykęs, duomenų, kad būtų sumokėjęs 2020 m. sausio 7 d. baudžiamuoju įsakymu paskirtą baudą, nėra. Pagal Teismų informacinės sistemos LITEKO duomenis, bauda perduota antstoliui priverstiniam išieškojimui, duomenų, kad būtų išieškota, nėra gauta (t. 1, b. l. 163-166). Vieną kartą baustas administracine tvarka, bauda sumokėta, baustumas &nbsp;išnykęs (t. 1, b. l. 168), UAB „Mažeikių psichikos sveikatos centras“ nesugydė (t. 1, b. l. 172), nuo 2023 m. sausio 16 d. vykdo individualią veiklą &nbsp;– nurodė, kad atlieka suvirinimo darbus ir jo pajamos per mėnesį apie 600 Eur &nbsp;(t. 1, b. l. 173), ved ę s, turintis vieną nepilnametį vaiką. &nbsp; Kaltinamojo atsakomybę lengvinan či a aplinkybe pripažintina tai, kad jis prisipažino padaręs nusikalstamą veiką ir gailisi dėl to ( BK 59 straipsnio 1 dalies 2 punktas), jo atsakomybę sunkiančia aplinkybe laikytina tai, kad nusikalstamą veiką padarė būdamas recidyvistu ( BK 60 straipsnio 1 dalies 13 punktas, 27 straipsnio 1 dalis). 9. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; BK 140 straipsnio 3 dalies sankcijoje numatytos bausmių rūšys : bauda arba areštas, arba laisvės atėmimas iki dvejų metų. Kaltinamajam G. A. prieš tai jam priimtais apkaltinamaisiais baudžiamaisiais įsakymais buvo skirtos bausmės: bauda &nbsp; ir viešieji darbai. Įvertinus kaltinamojo asmenybę charakterizuojančius duomenis, patvirtinančias, kad kaltinamasis nors ir nesistemingai daro nusikalstamas veikas, tačiau yra linkęs į smurtinio pobūdžio elgesį, tai, kad prieš tai jam paskirtos baudos nėra sumokėjęs, teismas sprendžia, kad skirti švelniausią bausmės rūšį - baudą, nėra tikslinga. Tačiau kaltinamajam taip pat nėra pagrindo skirti ir griežčiausios bausmės – laisvės atėmimo, todėl kaltinamajam G. A. skirtina arešto bausmė . &nbsp; A tsižvelgus į tai, kad yra viena atsakomybę lengvinanti ir viena atsakomybę sunkinanti aplinkybės, į kaltinamąjį charakterizuojančią medžiagą, nustatant artimą įstatymo numatytam vidurkiui &nbsp;( BK 49, 61 straipsniai). Teismo vertinimu, kaltinamajam už BK 140 straipsnio 3 dalyje numatyto nusikaltimo padarymą paskyrus arešto bausmę, bus pasiekti bausmės tikslai ir tokia bausmės rūšis nebus per griežta kaltinamajam ir neribos jo daugiau nei yra būtina siekiant įgyvendinti bausmės tikslus. 10. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Paskirta bausmė, įvertinus tai, kad byla išnagrinėta atlikus sutrumpintą įrodymų tyrimą, mažintina vienu trečdaliu ( BK 64 1 &nbsp;straipsnis). Dėl arešto bausmės vykdymo atidėjimo 11. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Asmeniui, pirmą kartą nuteistam arešto bausme, teismas gali atidėti paskirtos bausmės vykdymą nuo trijų mėnesių iki vienerių metų ir paskirti jam intensyvią priežiūrą – nuteistojo buvimo vietos pagal nustatytą laiką kontrolę elektroninio stebėjimo priemonėmis ( BK 75 straipsnio 1 dalis (redakcija, galiojanti nuo 2020 m. liepos 1 d.)). 12. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kaltinamajam G. A. anksčiau nebuvo paskirta arešto bausmė, todėl yra teisinis pagrindas svarstyti galimybę atidėti jam paskirtos arešto bausmės vykdymą. 13. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Teismo vertinimu bausmės tikslai šiuo atveju gali būti pasiekti be realaus arešto bausmės atlikimo. Teismo vertinimu, atsižvelgus į kaltinamąjį charakterizuojančius duomenis, į padaryto nusikaltimo pobūdį, tikslinga atidėti arešto bausmės vykdymą terminą nustatant artimesnį vidurkiui – &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 6 mėnesiams, netaikant intensyvios priežiūros . 13.1. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagal kasacinio teismo praktiką atidedant arešto bausmės vykdymą, kartu skirti ir intensyvią priežiūrą – kontrolę elektroninio stebėjimo priemonėmis – yra neprivaloma. Tai paliekama teismo diskrecijai . Pagal savo pobūdį ir esmę nuo 2020 m. liepos 1 d. įsigaliojusios BK nuostatos dėl intensyvios priežiūros nustatymo prilygintinos kardomajai priemonei – namų areštui – ar kitai kardomajai priemonei – intensyviai priežiūrai, paliekant teismui nuspręsti, kiek griežtai apriboti asmens judėjimą, kad šiuo atveju būtų pasiekti bausmės tikslai (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2023 m. kovo 21 d. nutartis Nr.2K-97-697/2023 ) . 14. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Vadovaujantis BK 75 straipsnio 1 dalimi, kaltinamajam &nbsp; nustat ytinos &nbsp;pareig os &nbsp;dalyvauti smurtinį elgesį keičiančiose programose, kadangi kaltinamasis smurtavo prieš mažametį posūnį, su kuriuo kartu gyveno ( BK 75 straipsnio 1 dalis, 67 straipsnio 2 dalies 9 punktas, 3 dalis, 72 2 &nbsp;straipsnis) , bei neišvykti už gyvenamosios vietos miesto (rajono) ribų be nuteistojo priežiūrą vykdančios institucijos leidimo ( BK 75 straipsnio 5 dalies 8 punktas). &#xa0; IV. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Civilini o &nbsp; ieškini o &nbsp;išsprendimas &#xa0; 15. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Baudži amojoje byloje civilinį ieškinį pareiškė nukentėjusiojo D. M. atstovai advokatas Algimantas Ruginis ir Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie SADM Telšių apskrities vaiko teisių apsaugos skyriaus Mažeikių rajono vyriausioji specialistė Agnė Laučienė , kuriuo prašo iš G. A. nukentėjusiajam mažamečiui D. M. priteisti 500 Eur neturtinei žalai atlyginti (t. 1, b. l. 59-60). 16. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; T eisiamojo posėdžio metu nukentėjusiojo D. M. atstovas advokatas V. Kairys &nbsp; palaikė civilinį ieškinį ir prašė jį tenkinti. Prokuro rė &nbsp;prašė civilin į &nbsp;iešk inį &nbsp;tenkinti. Kaltinamasis sutiko su civilini u ieškiniu, tačiau prašė išdėstyti iš jo priteistiną sumą. 17. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Pagal Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso (toliau – BPK ) kiekvienas asmuo, pripažintas nukentėjusiuoju, turi teisę reikalauti, kad būtų nustatytas ir teisingai nubaustas nusikalstamą veiką padaręs asmuo, taip pat gauti dėl nusikalstamos veikos padarytos žalos atlyginimą ( BPK 44 straipsnio 10 dalis). Lietuvos Respublikos civilinio kodekso (toliau – CK ) 6.250 &nbsp;straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad neturtinė žala atlyginama visais atvejais, kai ji padaryta dėl nusikaltimo, asmens sveikatai ar dėl asmens gyvybės atėmimo bei kitais įstatymų nustatytais atvejais. Pagal CK &nbsp; 6.250 &nbsp;straipsnį neturtinė žala yra asmens fizinis skausmas, dvasiniai išgyvenimai, nepatogumai, dvasinis sukrėtimas, emocinė depresija, pažeminimas, reputacijos pablogėjimas, bendravimo galimybių sumažėjimas ir kita, teismo įvertinti pinigais. 18. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kaltinam ojo įvykdytas nusikaltimas yra tyčinis, ji s &nbsp;suprato ką daro ir norėjo taip veikti. Būtent kaltinam ojo &nbsp;veiksmai yra susieti priežastiniu ryšiu su nukentėjusiajam atsiradusiais neigiamais padariniais &nbsp; – &nbsp; nežymiu sveikatos sutrikdymu . Esant tokioms aplinkybėms, teismas sprendžia, kad nukentėjusysis turi teisę į neturtinės žalos atlyginimą. Įstatymas nenustato atlygintino neturtinės žalos minimumo ar maksimumo. Ją įvertinti palikta teismui, kuris turi vadovautis aukščiau nurodytais kriterijais bei atsižvelgti į Lietuvos Aukščiausiojo Teismo formuojamą praktiką. Teismų praktikoje neturtinės žalos dydis tokio pobūdžio bylose svyruoja nuo maždaug nuo 300 Eur iki 1 000 Eur &nbsp;(kasacinės nutartys baudžiamosiose bylose 2K-144/2010 , 2K-605/2011 , 2K-267/2013 , 2K-522/2013 , 2K-35/2014 , 2K-563/2014 , 2K-425/2015, 2K-30/2015, 2K-164/2015, 2K-227/2017, 2K-347/2018 ir kt.). 19. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamu atveju nukentėjusiojo prašoma suma neturtinei žalai atlyginti nėra per didelė ar nepagrįsta, atitinka teisingumo principą, todėl ji visa turi būti atlyginta. &nbsp;Todėl iš kaltinamojo &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp; G. A. nukentėjusiajam D. M. priteistina 5 00 Eur neturtinei žalai atlyginti ( CK &nbsp; 6.250 &nbsp;straipsnio 2 dalis). 20. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Kaltinamasis prašė išdėstyti civilinio ieškinio &nbsp;sumokėjimą. 21. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; BPK 113 straipsnyje numatyta, kad kai kyla su civiliniu ieškiniu susijusių klausimų, kurių sprendimo BPK normos nereglamentuoja, taikomos atitinkamos civilinio proceso normos, jeigu jos neprieštarauja baudžiamojo proceso normoms. 22. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; CPK 284 straipsnio 1 dalies nuostatos suteikia teismui teisę dalyvaujančių byloje asmenų prašymu ar savo iniciatyva, atsižvelgus į turtinę abiejų šalių padėtį ir kitas aplinkybes, sprendimo vykdymą atidėti ar išdėstyti. Pagal Lietuvos Aukščiausiojo Teismo formuojamą teismų praktiką šios kategorijos bylose teismui suteikta teisė nustatyti skolininkui lengvatinį terminą prievolei įvykdyti siekiama užtikrinti socialinį teisingumą, todėl atidėti ar išdėstyti sprendimo vykdymą galima tik išimtiniais atvejais, kai šito reikia dėl tam tikrų socialiai reikšmingų aplinkybių. Lietuvos Aukščiausiasis Teismas yra nustatęs kriterijus, į kuriuos turi atsižvelgti tokį sprendimą priimantis teismas. Pirmiausia, nuteistojo turtinė padėtis turėtų būti itin sunki, tačiau byloje turėtų būti duomenų, kad ji ateityje pagerės. Teismas, priimdamas nutartį atidėti teismo sprendimo įvykdymą, taip pat turi nustatyti, ar atidėjus teismo sprendimo vykdymą tam tikram laikotarpiui, bus užtikrintas jo įvykdymas, ar nebus sumenkintas pats sprendimas ir ar nebus pažeisti teisėti išieškotojo interesai. Atidedant sprendimo vykdymą, reikšmingi ir kreditoriaus interesai – jie negali būti neproporcingai pažeisti. Bet koks sprendimo vykdymo atidėjimas ar išdėstymas neturi suteikti nepagrįsto pranašumo skolininkui (nuteistajam, civiliniam atsakovui), o išieškotojas (nukentėjusysis neturi patirti nepagrįstų nuostolių). 23. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamu atveju kaltinamasis nurodė, kad jo pajamos per mėnesį yra 600 Eur. Jokių duomenų apie turimą kitą turtą ar turimus įsipareigojimus, teismui nepateikė. Teismas, įvertinęs byloje esančius duomenis, daro išvadą, kad nuteistojo pajamos yra pakankamos priteistai žalai atlyginti. Be to, teismo vertinimu, šiuo atveju išdėsčius žalos atlyginimą mokėti dalimis, bus pažeisti nepilnamečio nukentėjusiojo interesai. &nbsp; Teismas taip pat atkreipė dėmesį, kad G. A. gali bandyti susitarti su nukentėjusiojo atstovu pagal įstatymą dėl mokėtinų sumų išdėstymo arba dėl mokėjimo grafikų sudarymo vykdymo procese kreiptis į antstolį . &#xa0; V. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Proceso išlaidos ir kiti klausimai &#xa0; 24. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; BPK &nbsp; 106 &nbsp;straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad pripažinęs kaltinamąjį kaltu, teismas, priimdamas nuosprendį, turi teisę nuspręsti iš kaltinamojo išieškoti nukentėjusiojo ir civilinio ieškovo turėtas išlaidas advokato, kuris dalyvavo byloje kaip nukentėjusiojo ar civilinio ieškovo atstovas, paslaugoms apmokėti. Išlaidos advokato pagalbai apmokėti gali būti pripažintos proceso išlaidomis, tik jeigu jos yra realios, t. y. realiai turėtos išlaidos. Pažymėtina, kad pagal BPK &nbsp; 106 &nbsp;straipsnio 2 dalį teismas turi teisę, bet ne pareigą asmenį pripažinus kaltu iš pastarojo priteisti nukentėjusiojo bei civilinio ieškovo turėtas išlaidas. Tai nėra imperatyvus įstatymo reikalavimas, ir bylą nagrinėjantis teismas turi diskrecijos &nbsp;teisę dėl to priimti sprendimą, atsižvelgdamas į konkrečios bylos aplinkybes, į byloje pateiktu įrodymus dėl patirtų išlaidų. 25. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Nagrinėjamu atveju nukentėjusiajam mažamečiui vadovaujantis Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 55 straipsnio 4, 5 dalimis, 51 straipsnio 1 dalies 10 punkto pagrindu paskirti atstova i tiek ikite ism inio tyrimo metu, tiek teisme. A dvokatas Algimantas Ruginis buvo paskirtas ikiteisminio tyrimo metu (t. 1, b. l. 37-38). Teisme nepilnamečio nukentėjusiojo interesus atstovauti buvo paskirtas advokatas V. Kairys (t. 2, b. l. 59-61, 72). 26. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnyba , atsižvelgdama į advokato V. Kairio prašymą &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Nr. ATP-2024-33837 apskaičiuoti antrinės pagalbos išlaidų dydį, 2024 m. rugpjūčio 27 d. teismui pateikė pirminę pažy m ą dėl antrinės teisinės pagalbos išlaidų, kurioje nurodė, kad už antrinės teisinės pagalbos teikimą nepilnamečiui D. M. iš viso patyrė 639,18 Eur atstovavimo išlaidų &nbsp; (t. 2, b. l. 82-85). Nurodyta, kad išlaidas sudaro nukentėjusiojo atstovavimas ikiteisminio tyrimo metu &nbsp;ir &nbsp;civilinio ieškinio parengimas &nbsp;– 287,50 Eur , advokato užmokestis už suteiktą antrinę teisinę pagalbą &nbsp;– 312,50 Eur, ir kelionės išlaidos &nbsp;- &nbsp; 39,18 Eur . 27. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Atsižvelgus į teisinį reglamentavimą bei nurodytas aplinkybes, Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnybos patirtos išlaidos dėl nukentėjusiojo atstovavimo &nbsp;ikiteisminio tyrimo metu bei teisme , pripažintinos proceso išlaidomis. 28. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Įvertinus valstybės suteiktos teisinės pagalbos apimtį, proceso trukmę, teismas sprendžia, kad valstybės už nukentėjusiajam suteiktą teisinę pagalbą patirta ir prašoma išieškoti išlaidų suma yra protinga , atitinkanti L ietuvos Respublikos teisingumo ministro &nbsp; 2022 m. balandžio 29 d. įsakymu Nr. &nbsp; 1R-184 &nbsp;patv irt intų rekomendacijų dėl baudžiamosiose ir administracinių nusižengimų bylose atlygintinų išlaidų advokato ar advokato padėjėjo suteiktoms paslaugoms apmokėti nustatymo, nust a tytų užmokesčio dydžius, bei &nbsp;atitinka kaltinamojo turtinę padėtį. Kaltinamasis yra dirbantis, asmuo – vykdo individualią veiklą ir nurodė, kad jo pajamos per mėnesį sudaro apie 600 Eur. Taigi kaltinamasis turi visas galimybes toliau dirbti ir taip atlyginti Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnybos išlaidas . 29. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Prašoma priteisti proceso išlaidų suma yra reali ir pagrįsta rašytiniais duomenimis, todėl ji išieškotina iš kaltinamojo G. A. ( BPK 106 straipsnio 2 dalis). 30. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Iki nuosprendžio įsiteisėjimo paliktina galioti 2024 m. liepos 25 d. nutartimi paskirta kardomoji priemonė – rašytinis pasižadėjimas neišvykti (t. 2, b. l. 59-60). 31. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Daiktai, turintys reikšmės nusikalstamai veikai tirti ir nagrinėti: DVD su nepilnamečio D. M. apklausos vaizdo ir garso įrašu, bei DVD, kuriame yra pareigūnų kūno kamerų įrašai, paliktini saugoti byloje ( BPK 94 straipsnio 1 dalies 3 punktas). Teismas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso &nbsp; 297 -302 straipsniais , 303 straipsnio 2 &nbsp;dalimi, 304 -307 &nbsp;straipsni ais, &nbsp; &#xa0; n u s p r e n d ž i a : &#xa0; G. A. pripažinti kaltu padarius nusikalstamą veiką, numatytą Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 140 straipsnio 3 dalyje ir paskirti jam &nbsp;45 (keturiasdešimt penkių) parų arešto bausmę. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 64 1 straipsniu, paskirtą bausmę sumažinti vienu trečdaliu ir paskirti 30 (trisdešimties) parų arešto bausmę. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 75 straipsnio 1 dalimi, 5 dalies 8 punkt u, BK 67 straipsnio 2 dalies, 9 punktu, 3 dalimi, 72 2 &nbsp;straipsniu &nbsp;bausmės vykdymą atidėti 6 &nbsp;( šešių ) mėnesių laikotarpiui ir įpareigoti: - dalyvauti smurtinį elgesį keičiančiose programose. &nbsp; Šį įpareigojimą įvykdyti per 4 &nbsp;(keturis) mėnesius, terminą skaičiuojant nuo nuosprendžio įsiteisėjimo dienos. - neišvykti už gyvenamosios vietos miesto (rajono) ribų be nuteistojo priežiūrą vykdančios institucijos leidimo. Bausmės pradžią skaičiuoti nuo nuosprendžio &nbsp; įsiteisėjimo &nbsp;dienos. G. A. paskirtą kardomąją priemonę – rašytinį pasižadėjimą neišvykti – palikti galioti iki nuosprendžio įsiteisėjimo dienos, o jam įsiteisėjus, panaikinti. Civilin io &nbsp;ieškov o D. M. , &nbsp; atstovaujamo pagal įstatymą Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie SADM Telšių apskrities vaiko teisių apsaugos skyriaus Mažeikių rajono vyriausioji specialistės Agnės Laučienės , civilinį ieškinį tenkinti visiškai &nbsp;ir priteisti i š G. A. civiliniam ieškovui D. M. , atstovaujamo pagal įstatymą Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie SADM Telšių apskrities vaiko teisių apsaugos skyriaus Mažeikių rajono vyriausioji specialistės Agnės Laučienės , &nbsp; 500 Eur (penkis šimtus Eur) neturtinei žalai atlyginti. Pripažinti Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnybos išlaidas, patirtas dėl nukentėjusiojo D. M. atstovavimo teisme, proceso išlaidomis ir priteisti iš G. A. valstybės naudai 639,18 &nbsp;Eur ( šešis šimtus trisdešimt devynis &nbsp;Eur, 18 &nbsp;ct) Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnybos patirtų antrinės teisinės pagalbos išlaidų. Išaiškinti G. A. , kad Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos išlaidos mokamos į Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos biudžeto pajamų surenkamąsias sąskaitas nurodant juridinio asmens kodą (188659752), įmokos kodą (5630), mokėjimo paskirtį (įmoka už suteiktą antrinę teisinę pagalbą). Surenkamosios sąskaitos: „Swedbank“, AB - Lt 24 7300 0101 1239 4300; AB „Citadele bankas“ Lietuvos filialas - LT 78 7290 0000 0013 0151; „ Luminor &nbsp;bankas“ AS Lietuvos skyrius - LT74 4010 0510 0132 4763; AB SEB bankas - LT 05 7044 0600 0788 7175; AB Šiaulių bankas - LT 32 7180 0000 0014 1038; UAB ‚Medicinos bankas“ - LT42 7230 0000 0012 0025. Daikt us , turin čius &nbsp;reikšmės nusikalstamai veikai tirti ir nagrinėti – kompaktini us &nbsp; disk us (DVD), &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;2 vnt., nu osprendžiui įsiteisėjus, palikti saugoti byloje. Išaiškinti G. A. , kad asmuo, kuriam atidėtas p askirtos &nbsp;bausmės vykdymas, privalo susisiekti su probacijos tarnyba per penkias darbo dienas nuo teismo nuosprendžio, kuriuo paskirta probacija, įsiteisėjimo dienos , atvykti į probacijos tarnybą šios tarnybos šaukime nurodytą dieną, vykdyti probacijos sąlygas ir individualiame probuojamojo &nbsp;priežiūros plane nustatytas priemones, padedančias įvykdyti probacijos sąlygas, informuoti probuotoją &nbsp;apie jų vykdymą ir (ar) pateikti tai patvirtinančius dokumentu, pranešti probuotojui &nbsp;apie savo gyvenamąją, darbo ar mokymosi vietą, išvykimą už gyvenamosios vietos miesto (rajono) ribų . Išaiškinti, kad p robacijos tarnybos teikimu teismas gali priimti sprendimą panaikinti nuteistajam bausmės vykdymo atidėjimą ir vykdyti pagal nuosprendį paskirtą bausmę, jeigu probacijos vykdymo metu probacijos tarnyba nustatė nuteistojo nusikalstamo elgesio rizikos arba žalos kitiems asmenims rizikos padidėjimą ir yra pakankamas &nbsp;pagrindas manyti, kad probacijos tikslas nebus pasiekta. Nuosprendis per 20 dienų nuo jo paskelbimo dienos, o kaltinamajam esant suimtam – nuo jo įteikimo dienos, gali būti skundžiamas apeliacine tvarka skundą paduodant Šiaulių apygardos teismui per Telšių apylinkės teismo Mažeikių rūmus. Išaiškinti, kad apeliacinis procesas gali vykti žodinio arba rašytinio proceso tvarka. Apeliantas skunde turi nurodyti dėl bylos nagrinėjimo žodinio ar rašytinio proceso tvarkos. Kai apeliacinis skundas paduotas dėl to, jog yra įstatyme numatytos aplinkybės, dėl kurių baudžiamasis procesas negalimas, arba dėl to, jog yra pagrindai atleisti kaltinamąjį nuo baudžiamosios atsakomybės, ar dėl netinkamo baudžiamojo įstatymo pritaikymo, ar neteisingai paskirtos bausmės, ar netinkamai išspręstų kitų nuosprendžio klausimų ir apeliaciniu skundu neprašoma bloginti nuteistojo, išteisintojo asmens padėties bei proceso dalyviai neprašo bylos nagrinėti žodinio proceso tvarka ir byloje nėra būtina atlikti įrodymų tyrimą arba išklausyti žodinius proceso dalyvių paaiškinimus, tuomet byla nagrinėjama rašytinio proceso tvarka. &#xa0; &#xa0; Teisėja &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;Ilona Rimkuvienė Paminėta tekste: BK BK 140 str. Fizinio skausmo sukėlimas ar nežymus sveikatos sutrikdymas BPK BPK 291 str. Įrodymų paskelbimas sutrumpinto jų tyrimo atveju BK 59 str. Atsakomybę lengvinančios aplinkybės BK 60 str. Atsakomybę sunkinančios aplinkybės BK 75 str. Bausmės vykdymo atidėjimas 2K-97-697/2023 BPK 44 str. Asmens teisių apsauga baudžiamojo proceso metu CK CPK 284 str. Sprendimo įvykdymo atidėjimas ir išdėstymas, sprendimo vykdymo tvarkos pakeitimas BPK 106 str. Advokato darbo apmokėjimas BPK 94 str. Priemonės, kurių imamasi dėl daiktų, turinčių reikšmės nusikalstamai veikai tirti ir nagrinėti, nutraukiant procesą ir priimant nuosprendį BK 67 str. Baudžiamojo poveikio priemonių paskirtis ir rūšys //