var RecaptchaOptions = { lang : 'lt' }; // // // // Vieša sprendimų paieška Greita paieška Detali paieška Pagalba Pavadinimas: [2024-01-31][nuasmenintas sprendimas byloje][2-4495-1021-2023].docx Bylos nr.: 2-4495-1021/2023 Bylos rūšis: civilinė byla Teismas: Marijampolės apylinkės teismas Raktiniai žodžiai: Teisiniai terminai: Šalys: Vardas/Pavardė/Pavadinimas Kodas Byloje kaip Kategorijos: Bylos, susijusios su santuoka Tėvų pareiga išlaikyti savo nepilnamečius vaikus Tėvų pareiga išlaikyti savo nepilnamečius vaikus Žodinis bylos nagrinėjimas pirmosios instancijos teisme Teismo sprendimas, jo priėmimas ir išdėstymas, reikalavimai, kurie keliami teismo sprendimui Bendrosios nuostatos. Teismo sprendimas, jo priėmimas ir išdėstymas, reikalavimai, kurie keliami teismo sprendimui Žodinis bylos nagrinėjimas pirmosios instancijos teisme Žyminio mokesčio dydis Bendrosios nuostatos. Žyminis mokestis Žyminis mokestis Bendrosios nuostatos. Žyminio mokesčio dydis Bylos, susijusios su vaikų ir tėvų teisėmis ir pareigomis CIVILINIAI TEISINIAI SANTYKIAI CIVILINIAI TEISINIAI SANTYKIAI Santuoka Santuoka Vaikų ir tėvų tarpusavio išlaikymas Vaikų ir tėvų tarpusavio išlaikymas Nuosavybės teisė Bendroji jungtinė nuosavybės teisė Procesas pirmosios instancijos teisme Procesas pirmosios instancijos teisme Nuosavybės teisė Bendroji jungtinė nuosavybės teisė BYLOS, KYLANČIOS IŠ ŠEIMOS TEISINIŲ SANTYKIŲ Šeimos teisė Šeimos teisė Santuokos nutraukimas dėl vieno sutuoktinio ar abiejų sutuoktinių kaltės Santuokos nutraukimas dėl vieno sutuoktinio ar abiejų sutuoktinių kaltės Bylos nagrinėjimas teismo posėdyje CIVILINIS PROCESAS Bylos nagrinėjimas teismo posėdyje CIVILINIS PROCESAS CIVILINIS PROCESAS Santuokos nutraukimas ir jo teisiniai padariniai Santuokos nutraukimas ir jo teisiniai padariniai Daiktinė teisė Daiktinė teisė Išlaidos, susijusios su bylos nagrinėjimu, ir jų apmokėjimas Išlaidos, susijusios su bylos nagrinėjimu, ir jų apmokėjimas Turtinės vaikų ir tėvų tarpusavio teisės ir pareigos Turtinės vaikų ir tėvų tarpusavio teisės ir pareigos dėl santuokos nutraukimo dėl vieno sutuoktinio ar abiejų sutuoktinių kaltės Bylinėjimosi išlaidų paskirstymas Teismo sprendimas Bylinėjimosi išlaidų paskirstymas Teismo sprendimas Bylinėjimosi išlaidos Bylinėjimosi išlaidos Turto, kuris yra bendroji jungtinė sutuoktinių nuosavybė, padalijimas Turto, kuris yra bendroji jungtinė sutuoktinių nuosavybė, padalijimas Bylinėjimosi išlaidų atlyginimas valstybei Bylinėjimosi išlaidų atlyginimas valstybei Bendrosios nuosavybės teisė Bendrosios nuosavybės teisė dėl išlaikymo nepilnamečiams vaikams priteisimo Teismo pranešimai ir šaukimai, jų turinys ﻿ &#xa0; Civilinė byla Nr. 2- 4495 -1021/202 3 Proceso Nr. 2-53-3-0 0755 -20 2 3 - 7 &nbsp;&nbsp; Procesinio sprendimo kategorijos: 2.3.2.4.3; 2.3.2.8; &nbsp;2.3.5.2.1; 2.4.2.9.2; &nbsp;3.1.7.1.1; 3.1.7.4; 3.1.7.6; 3.1.7.8; 3.2.3.1; &nbsp; 3.2.6.1 . (S) &#xa0; &#xa0; &#xa0; MARIJAMPOLĖS &nbsp;APYLINKĖS TEISMAS &#xa0; S P R E N D I M A S LIETUVOS RESPUBLIKOS VARDU &#xa0; 202 3 &nbsp;m. gruodžio 21 &nbsp; d. Vilkaviškis &#xa0; &#xa0; Marijampolės apylinkės teismo Vilkaviškio rūmų teisėjas Jonas Abraitis, sekretoriaujant Viktorijai Kupstienei, dalyvaujant: ieškovei &nbsp; I. B. (nuotoliniu būdu) , jo s &nbsp;atstov e i advokat ei &nbsp; Editai Gaubienei , nedalyvaujant atsakovu i E. B. , viešame teismo posėdyje žodinio proceso tvarka išnagrinėjo civilinę bylą pagal &nbsp; ieškovės I. B. ieškinį atsakovui E. B. dėl santuokos nutraukimo dėl abiejų sutuoktinių kaltės . &#xa0; Teismas &#xa0; n u s t a t ė: &#xa0; I. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; i eškinio ir kitų procesinių dokumentų esmė. &#xa0; Ieškovė I. B. (toliau – ieškovė) ieškiniu teismo prašo &nbsp;santuoką tarp E. B. ir I. B. , įregistruotą (duomenys neskelbtini) &nbsp;Vilkaviškio rajono savivaldybės administracijos Civilinės metyrikacijos &nbsp;skyriuje, įrašo Nr. &nbsp;(duomenys neskelbtini) , nutraukti, pripa ž įstant, kad santuoka iširo dėl abiejų sutuoktinių kaltės; po santuokos nutraukimo prašanti atsakovui palikti pavardę B . , ieškovei – B . ; ieškovei išlaikymo iš atsakovo nepriteisti (c. b. &nbsp;1 t., &nbsp;l. 1-5). Ieškovė ieškinyje nurodė, kad su atsakovu šiai dienai gyvena kartu, atsakovas greitu laiku išsikraustys, kadangi nemato kartu gyvenimo. Dėl santuokos iširimo vienas kito nekaltinantys, sutinkantys, kad santuokinis gyvenimas jiems nesusiklostė. Kartu nebevedantys bendro ūkio, todėl netikslinga toliau gyventi santuokoje . &nbsp;Faktiškai šeimyniniai santykiai laikytini nutrūkusiais, nes kiekvienas naudojasis savo asmeninėmis pajamomis, nevedantys bendro šeimos ū kio , negyvenantys bendro sutuoktinių gyvenimo ir nėra pagrindo teigti ir tikėtis, kad vėl gyvens kartu, artimų santuokinių ryšių nepalaikantys. &nbsp; Suitinkantys , kad santuoka iširo dėl abiejų sutuoktinių kaltės. Ieškovė išlaikymo iš atsakovo nepageidauja. Po santuokos nori pasilikti santuokinę pavardę B . , o atsakovui palikti pavardę B . &nbsp; (c. b. &nbsp;1 t., &nbsp;1 &nbsp; - &nbsp; 5). Ieškovė &nbsp;pareiškimu patikslino ieškinio pagrindą, kuriame nurodė, kad atsakovo kaltė dėl jų santuokos išrimo pasireiškė tuo, kad jis nesilaikė Lietuvos Respublikos Civilinio kodekso &nbsp;(toliau CK) &nbsp;3.27 straipsnio 1 dalyje numatytos sutuoktinių pareigos būti vienas kitam lojaliais ir vienas kitą gerbti, taip pat vienas kitą remti moraliai bei materialiai, prisidėti prie bendrų šeimos ar kito sutuoktinio poreikių tenkinimo. Jau keletas metų jų tarpusavio santykiai buvo pašliję, nes dėl atsakovo E. B. prieš ją naudojamo psichologinio smurto, nuolatinio žeminimo, įžeidinėjimų net ir jų nepilnamečiams vaikams girdint, ji pradėjusi jausti nepilnavertiškumo kompleksą ir jai teko kreiptis į psichologą pagalbos. Tai, jog atsakovo E. B. elgesys jos atžvilgiu nebuvo tinkamas bei nepriimtinas įrodo ir tas faktas, jog jis nuolatos ją kontroliavo, persekiojo ir netgi buvo įdiegęs sekimo įrangą į jos automobilį. &nbsp; Toks atsakovo elgesys ir požiūris į ją ir paskatino ją 2023 &nbsp; m. balandžio mėnesio pradžioje kreiptis į teismą dėl santuokos nutraukimo. &nbsp; Jau po kreipimosi į teismą su ieškiniu dėl santuokos nutraukimo , &nbsp; ji kreip usis &nbsp;ir į policiją (Jungtinėje Karalystėje) dėl to, jog 2023 &nbsp; m. sausio mėn. atsakovas ją &nbsp;išprievartavo bei dėl to, jog jis psichologiškai smurtavo bei persekiojo, o taip pat dėl to, kad buvo jos &nbsp;automobilyje įdiegęs sekimo įrangą. &nbsp; Dėl šio jos &nbsp;pareiškimo Jungtinėje Karalystėje yra pradėtas baudžiamasis procesas. Šiuo metu jis tęsiamas tik dėl psichologinio bei fizinio smurto prieš ją , persekiojimo ir priekabiavimo (priekabiavimas pagal Jungtinės Karalystės įstatymus yra visų rūšių &nbsp; nepageidaujamas, priekabiaujantis ir įžeidžiantis elgesys). Nenorėdama, kad atsakovas netektų laisvės, ji &nbsp;kaltinimų jam dėl išprievartavimo atsisakiu si . &nbsp; Po šio jos &nbsp;kreipimosi į policiją atsakovas buvo vienai dienai sulaikytas, o po to jam buvo uždrausta bendrauti su ja , vaikais (nebent tai leidžia vaikų teisių tarnyba), jam uždrausta lankytis mūsų namų adresu. Šie apribojimai jam taikomi iki šiol. &nbsp; Be kreipimosi į policiją su pareiškimu dėl prieš ją galimai padarytų nusikaltimų, ji &nbsp;2023 &nbsp; m. birželio 10 &nbsp; d. kreip usis ir į teismą (Horšamo šeimos teismą) su pareiškimu, kad būtų išduotas įsakymas dėl draudimo priekabiauti ir įsakymas dėl draudimo gyventi kartu bendrojoje gyvenamojoje vietoje. Tokie teismo įsakymai yra išduoti ir jie galioja iki šiol. &nbsp; Šio savo kreipimosi į teismą išverstą kopiją ji &nbsp; yra &nbsp;pateikusi į bylą. Šiame pareiškime ji &nbsp;gana detaliai (pareiškimo 2-4 lapai) aprašiusi šeimos gyvenimą bei atsakovo netinkamą elgesį jos &nbsp;atžvilgiu (kontroliuojantis elgesys jos &nbsp;atžvilgiu, finansinis smurtas jos &nbsp;atžvilgiu, fizinis smurtas prieš ją , įžeidinėjimai, nuolatiniai priekaištai bei kaltinimai dėl visko, kas negero atsitikdavo j ų šeimoje, nepagarbus ir žeminantis elgesys jos atžvilgiu). &nbsp; Atsakovo kaltę dėl jų &nbsp;šeimos iširimo ji įrodinėsi anti &nbsp;ne tik į bylą jau pateiktais rašytiniais įrodymais, bet ir liudytojos ( jos &nbsp;motinos) Z. B. , kuri gerai žino apie jų &nbsp;šeimos gyvenimą, atsakovo elgesį su manimi bei kitais artimaisiais, parodymais. &nbsp; Savo kaltę dėl santuokos iširimo ji mata nti &nbsp;tame, jog dėl savo neryžtingumo ir naivaus tikėjimo, kad atsakovo elgesys šeimoje pasikeis, per ilgai leidu si &nbsp;atsakovui savęs negerbti, save žeminti, įžeidinėti, psichologiškai bei fiziškai smurtauti ir laiku nesiėm usi &nbsp;veiksmų tokiam jo elgesiui prieš ją &nbsp;nutraukti. &nbsp; Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta , &nbsp; ji &nbsp;ir praša nti &nbsp;nutraukti jų &nbsp;santuoką, pripažįstant, kad ji iširo dėl abiejų sutuoktinių kaltės &nbsp;(c. b. 1 t., 1 - 5). Atsakovas &nbsp;pateikė atsiliepimą į ieškinį, kuriame su ieškiniu nesutiko, bei nurodė, kad ieškovė nurodo, kad šalys jau kartu nebegyvena ir neveda bendro ūkio, o tolimesnis šalių gyvenimas neturi prasmės. Šalys nebegyvena tik dėl ieškovės kaltės, nes atsakovas išsikelti iš šeimos būsto ketinimų neturėjo. Ieškovė teigia, kad nebemato galimybės gyventi kartu su atsakovu, todėl ji prašo teismo nutraukti santuoką dėl abiejų sutuoktinių kaltės, nors nei savo kaltės, nei atsakovo kaltės dėl santuokos nutraukimo nenurodo. Kaip jau buvo nurodyta, ieškovė ir atsakovas susituokė (duomenys neskelbtini) Vilkaviškio r. sav. administracijos Civilinės metrikacijos skyriuje. Šeimoje auga du nepilnamečiai vaikai: N. B. , gim. (duomenys neskelbtini) , ir M. B. , gim. (duomenys neskelbtini) , a.k . (duomenys neskelbtini) . Ieškovė nurodė, kad sutuoktinių kaltė dėl santuokos iširimo yra mišri, nes abu sutuoktiniai pežeidė sutuoktinių pareigas. &nbsp; Iš tiesų susiklostė visai kitokios, nei nurodė ieškovė, aplinkybės. Ieškovė parašė policijai pranešimą dėl netinkamo atsakovo elgesio, todėl šalių gyvenamojoje vietoje yra pradėtas ikiteisminis tyrimas atsakovo atžvilgiu. Nors jokių fizinio ar psichologinio smurto įrodymų nėra, atsakovui yra apribota teisė artintis prie ieškovės bei apribota teisė lankytis bendrame šeimos būste iki kol yra atliekamas ikiteisminis tyrimas. Atsakovas yra įsitikinęs, jog ikiteisminis tyrimas bus nutrauktas dėl nepasitvirtinusių ieškovės nurodytų aplinkybių, nes jokių neteisėtų veiksmų jis neatliko. Šiuo metu atsakovas neturi galimybės patekti į savo namus, todėl neturi galimybės pasiimti savo mobilaus ryšio telefono ir kompiuterio, kuriame yra prisijungimo prie banko sąskaitų duomenys, todėl šiuo metu negali teismui pateikti jo pajamas 2022-2003 m. pagrindžiančių dokumentų. Gyvenamajame šeimos būste yra likę būsto nuomos dokumentai, kurie yra pasirašyti atsakovo vardu ir atsakovas yra atsakingas už mokesčių mokėjimą. &nbsp; Ieškovė apšmeižė atsakovą teisėsaugos institucijai, tuo tarpu ieškinyje nurodė, kad kaltė dėl santuokos iširimo yra mišri. Ieškovė turėjo galimybę kreiptis į teismą gyvenamosios vietos adresu, tačiau ieškinį pateikė teismui, kuris neturi galimybės surinkti įrodymus, kad ieškovė elgiasi nesąžiningai ir piktnaudžiauja savo teisėmis. &nbsp;A tsakovas nepripažįsta savo kaltės dėl santuokos iširimo, nes santuoka nutrūko tik dėl ieškovės kaltės, todėl santuoką prašo nutraukti dėl ieškovės kaltės. &nbsp; Bendras ieškovės ir atsakovo gyvenimas yra nebeįmanomas, todėl vadovaudamasi s &nbsp;Lietuvos Respublikos civilinio kodekso 3.60 str aipsnio &nbsp;1 d allimi &nbsp;ir 2 d alimi &nbsp;atsakovas prašo teismo santuoką nutraukti dėl sutuoktinio kaltės &nbsp;(c. b. 1 t., 1 - 5). &#xa0; II. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Byloje d alyvaujančių asmenų paaiškinimų teismo posėdyje esmė. &#xa0; Ieškovė &nbsp;t eismo posėdyje savo ieškinį pala ikė ir jame nurodytus faktus patvirtino. &nbsp;Ji &nbsp;paaiškino, kad &nbsp; ji susituokė su atsakovu (duomenys neskelbtini) . Pradėjus gyventi kartu, atsakovas nuolat naudojo psichologinį smurtą, ją žemino, tai prasidėjo praėjus gal 2 metams po santuokos. Skaičiuodavo kiek praleidžianti dienų per šventes pas tėvus, pas jį. Kontroliavo pinigus. Pirkdavo brangius daiktus savo šeimai, niekada su ja nepasitaręs su ja, rasdavusi tik čekius. Nieko negalėdavusi jam pasakyti dėl to, nes jis sakydavo, kad jis dirba. Buvo nuolatiniai pykčiai, priekaištai, kad nedaro valgyti, neskaniai daro, blogai susitvarkanti. Su vyrais gatvėje iš viso negalėdavusi kalbėti, pamatęs jai lietuviškai sakydavo, kad nekalbėtų su kaimynais, kodėl kalba su svetimais vyrais. &nbsp;Jei ateidavo draugės, tai turėdavusi pranešti, kada ateis, dėl ko, kiek ateis. Jam nepatikdavo, jis negalėdavo būti kambaryje, užsidarydavo ir sėdėdavo savo miegamajame. Niekada nepalaikė, nenorėjo, kad eitų su draugėmis kur nors. Paskutiniu metu, kai padavusi skyryboms, jis net prie vaikų pradėjo ją žeminti, skaudinti, įžeidinėti. Sausio pabaigoje net išprievartavo, buvo dėl to kreiptasi į teismą. Persekiojo, buvo kamerą įdėjęs į mašiną, sekiojo. Tikrindavo el. laiškus, kas ir kada parašo. To pasekmėje, ji turėjusi kreiptis pas psicholgus pagalbos, nes pradėjusi save nuvertinti, jautusi, kad viską daranti blogai. Jų dukra prieš tris metus gatvėje buvo sumušta paauglių, jis ją kaltino, kad ji kalta, kad ją išleidžia. Ji pradėjusi verkti ir verkti. Ji ilgai santuokoje gyvenusi, nes vis tikėjusi, kad kas nors pasikeis. Praeitais metais ji jau prašiusi, kad einam pas mediatorių, šeimų psichologus, nes ji nelaiminga, nesijaučianti gerai. Atsakovas iš to pasijuokė, sakė, kad jeigu jai reikia, tegul eina, o jam pačiam nereikia. Jis sakė, kad per senas keistis, jeigu jai nepatinka, gali susirasti geresnį, tai nuolat sakė. Abiejų pirmos santuokos. Ji tuokusis, nes nuo jo laukusis. &nbsp;Ji pateikusi duomenis vertimuose, kad kreipusis pas psichologus. Dėl skyrybų į firmą kreipusis vasario mėn, bet kol surinko dokumentus, į teismą buvo paduota balandžio mėn. Skyrybų prašiusi jau keli metai, nesiryžusi, bijojusi, nes vaikai dar maži, kaip jai gyvensis be jo. Jis nuolat sakė, kad ji be jo nepragyvens, iš ko gyvens, kas į ją žiūrės, kur ji eis, ji nematys vaikų. &nbsp;Paduota į teismą už jo priekabiavimą, persekiojimą, prievartavimą. Tai įvyko, kai ji pasakiusi atsakovui, kad paduos skyryboms, po to tai įvyko, ir tada kreipusis dėl atsakovo veiksmų. Atsakovui atrodydavo, kad ji neištikima, kai ji pakalbėdavusio su bet kokiu vyru, kai ją draugė parveždavo, net ir prie vaikų , sakydavo , &nbsp;ar jos meilužis. Vyras labai pavydus. Ji prieš 10 metų dar prašydavusi atsakovo pasėdėti kartu prie televizoriaus, bet jis miegodavo. Ji lauke su kaimyne pasidarydavusi kavos, arbatos, pasėdėdavę, tai jis ją pradėjo lesbiete vadinti. Sakė, kad jei pamatys ją su kokiu nors kitu vyru, tai ,,snukį“ išdaužys. Ji dabar dirbanti parduotuvėje vadybininke, atsakinga už pamainos darbą, penkti metai. Jos viršininkai buvo vyrai, gal 4 pasikeitė. Ji visiškai neigianti, kad buvusi vyrui neištikima. Kažkokio konkretaus įvykio nebuvo, skirtis jos buvo ilgai brendęs sprendimas, pastovus psichologinis spaudimas. Su vyru negyvenanti nuo gegužės 7 &nbsp;d., kai jis buvo iškraustytas &nbsp;policijos dėl nuolatinio priekabiavimo ir išprievartavimo. Atsakovas dabar pas draugą nuomuojasi kambarį, adreso nežinanti, su juo nebendraujanti visiškai. Paskutinį kartą su juo buvusi teisme praeitą savaitę trečiadienį Anglijoje, tačiau jo tiesiogiai nemačiusi, nes buvo atskirta širma. Anglijos teisėja, sakė, kad jis turi dalyvauti skyrybų byloje, nors jam ir uždrausta su ja bendrauti ir grįžti namo. Jis su vaikais bendrauja, susitinka. Jam dabar uždėtas draudimas prie jos artintis. Ji prašiusi jį nuimti nuo jų namo sutarties. Sausio 19 d. bus paskutinis teismas, kad įsit i kinti, jog jie jo nepadaro benamiu, jis turi įrodyti savo pajamas, kad kažkur turi galimybę nuomuotis. Jis negrįš namo, mananti, kad jam bus iškelta kriminalinė byla. Ji atsisakiusi išprievartavimo kaltinimo, nes buvo pasirinkimas arba jį uždaryti į kalėjimą, ar kreiptis dėl minėto orderio, kad nesiartintų, ką ji pasirinkusi, nes nenorėjusi, kad vaikų tėvas sėdėtų kalėjime. &nbsp;Jis vistiek nepatenkintas, nori išsiskirti, bet gyventi viename name. Išprievartavimo byla sustabdyta, jeigu teismas pamatys, kad yra nusikaltimas, užves kitą bylą, nuo jos nuomonės tai nebepriklauso, jos pareiškimas dabar nebūtinas. Iš policijos atėjo įrašai, jis pripažįsta, kad persekiojo, buvo įdėjęs kamerą, tai buvo vasario - kovo mėn.. Žodiškai, kad norinti skirtis, jam pareiškusi prieš praeitų metų Kalėdas. Atsakovas nesutiko skirtis, sakė be proto myli. Kalbos apie skyrybas buvo ir prieš 8-9 metus, kai sūnus buvo mažas. Praeitą vasarą verkusi, ir galvojusi, kad daugiau nebegali. Atsakovas nieko nepasikeitė. Skyrybų priežastis tikrai nėra kitas vyras. Atsakovas šeimą išlaikydavo. Ji pasilikdavo pora šimtų svarų sau, ki t us jam pervesdavusi. &nbsp;Atsakovas alkoholio vartojimo problemų neturėjo . Jis buvo grasinęs, pakėlęs ranką, kai ji laukėsi dukros, tačiau jokios bylos nebuvo. Visą laiką santuokos metu gyvenę Anglijoje. Šiais metais jis grasino. Jos kaltė, kad nebuvo ryžtinga ir nesikreipusi į teismą anksčiau, leidusi save nuolat žeminti, jautusi nepilnavertiškumo kompleksą. Bijojusi, kad ką pasakys, kad įžeis. Gyvendama 7 mėnesius be jo, suprantanti ką reiškia būti žmogumi. Ji prašiusi santuoką nutraukti dėl išlaidų, nenorinti iš jo nieko. Ji nori paimti ir gražiai išsiskirti, nenori lįsti į skaudulius, nori gyventi toliau. Ji visą laiką taikiusis su jo elgesiu, jam nusileidusi . Norėjusi santuoką išsaugoti, jo gražiai prašiusi, bet jis visiškai atsisakė. Dabar nebenorinti išsaugoti santuoką, bandžiusi daug kartų. Mananti, kad jam buvusi gera žmona, o jis vistiek sakydavo, kad neskaniai daro valgyti, nors jai atrodė, kad skaniai. Ji nejaučianti kaltės, kad kalbėdavusi su kitais vyrais. Ji pati vyrui siūlusi eiti pas psichologus praeitą vasarą, jis išsijuokė. Ji anksčiau nedirbusi, nes vaikus auginusi. Jis jai nepriekaištavo, bijojo, kad ji išeis į darbą. Jis sustresavo, kai ji pradėjo dirbti. Ji tikrai bandžiusi išsaugoti santuoką, jis nesutiko ir atsisakė. Ji tada viena kreipusis į psichologus. Nesutapo ir jų charakteriai, požiūriai. Ji norėdavusi su juo kažkur išeiti bent vieną kartą į mėnesį, bet jis to nenorėdavo, sakė, kad ne. &nbsp;Jis jau atsibuvęs, o ji su juo buvusi nuo paauglystės, vaikai, šeima iš karto, nebuvusi nei klubuose nei niekur. Ji jo prašiusi, kad vaikai paaugo, gal galintys išeiti kažkur abu kaip į pasimatymą dviese, o jis iš jos vis pasijuokdavo. Vaikų auklėjime taip pat buvo nesutarimai, jis norėjo, kad vaikai sėdėtų tik namuose ir niekur neitų. Pinigų buvo, jis pervesdavo 1500 Eur, 500 Eur savo šeimos nariams, todėl buvo galimybė. Jis suskaičiuodavo, kad ilgiau pora valandų praleidusi pas mamą, po to sutarę, kad pas tėvus sventes praleisiantys kas antrus metus, ir ne ilgiau, t.y . buvo nesutarimai dėl lankymosi pas giminaičius. Kol ji nedirbusi, būdavo ginčai ir dėl šeimos biudžeto, kai jis savo mamai pirko už 500 svarų hidroforą, jai nesakė nieko, ji pamačiusi, jis atsakė, kad tai ne jos reikalas. &nbsp;Nesutarimai buvo ir kai ji dirbusi. Atsakovo motina gyveno Lietuvoje, jis grįžęs ją apipirkdavo pilnai, o ji tam nepritardavusi. Kadangi ji tuo metu nedirbusi, tai bijojusi jam ir pasakyti. Jos pačios motina Lietuvoje gyvena. Motina matydavo kaip ji grįžusi į Lietuvą jausdavusi, kaip verkdavusi , su ja pasikalbėdavusi. Motina pas ją nebuvusi Anglijoje, pas motiną Lietuvoje būdavusi su atsakovu , grįždavę vasarą, taip pat per Velykas, ant Kalėdų. Paskutiniu metu pradėję grįžti 1 ar 2 kartus į Lietuvą. Ji niekada neskambindavusi mamai, kai atsakovas būdavo namuose. Bendraudavę vaizdu. Būnant pas jos motiną, jeigu atsakovas supykdavo, sėsdavo į automobilį ir išvažiuodavo , kažkas nepatikdavo, bet nespręsdavo. &nbsp;Su motina neebendraudavusi esant su atsakovu, nes jis už nugaros juokdavos, šaipydavosi , psichologiškai veikdavo, bijodavusi, gal mama pasakys ką ne taip, jis įsižeis. Ji net prašydavusi namiškių, kad jam nieko nesakytų. Prieš 4- 5 metus buvo, kad jai su draugėmis išėjus į kalėdinį vakarą, grįžus, kad ją nubaustų, atsakovas sukarpė jos banko kortelę, kuri buvo susieta su atsakovo banko kortele. Ji sakė, kad jeigu ji turi pinigų už ką eiti į kavinę, &nbsp; tai jai kortelės nereikia. Kitas atvejis buvo prieš tris metus, kai išėjusi su bendradarbiais pažaisti boulingą. Kortelę buvo palikusi namie, atsakovas vėl sukarpė kortelę, sakė, kad jeigu turi už ką nueiti, tai jos jai nereikia, nors tuo metu jau dirbusi ir turėjusi savo kortelę. &nbsp;Ji su atsakovu kalbėjusi rugpjūčio 28 d., atsakovas sakė, kad nori grįžti į namą, sutiktų su skyrybomis, jeigu jis galėtų gyventi name. Namas yra savivaldybės, mokanti nuomą ir mokesčius. Jis nori gyventi, nes teigia norintis investuoti, sudėjo grindis, dažus pirko sienoms. Nuomos sutartis yra iki nuomininkų mirties, nes tai socialinis būstas , jo nuomos teisės nėra paveldimos. Sprendimas atsakovui nesiartinti prie jos nėra skundžiamas, gal u tinai bus sprendžiama dėl jo iškeldinimo sausio mėn.. Už nuomą mokanti 560 svarų. Paprastai tokio dydžio namo nuoma 1300 svarų. Atsakovas turi ir turtinį suinteresuotumą likti name, ji nenorinti su juo gyventi. Jai mokant nuomos mokestį sutartis negali būti nutraukta be jos sutikimo. Jai uždrausta taip pat išsikraustyti. Jis baldus gali pasiimti, ką nori (202 3 &nbsp;m. gruodžio 6 &nbsp;d. teismo posėdžio protokolo - garso įraš o 10 &nbsp;min. 30 sek.--- 50 &nbsp; min. 25 &nbsp; sek.). Atsakovas bylos nagrinėjime iš esmės nedalyvavo, jam apie teismo p os ėdžio vietą i r laiką pranešta tinkamai elektroniniu paštu, kuriuos jis bendravo su teismu, kuriuo jam buvo išsiųsta nuoroda dalyvauti teismo parengiamajame posėdyje , bei jis teikė prašymus teismui &nbsp;(b. 1 t., l. 184). 2023 m. rugsėjo 28 d. teismo parengiamajame posėdyje atsakovas dalyvavo asmeniškai, teismas jam išaiškino, kad byla gali būti išnagrinėta ir jam nedalyvaujant, nes ieškovė turi teisę nutraukti santuoką, ko niekas negali apriboti, todėl turi domėtis pats bylos eiga, buvo tenkintas atsakovo prašymas atidėti posėdį, ir jam sudaryti ga limybę susirasti kitą advokatą, nustatyta data iki spalio 20 d. (b. 1 t., l. 185-186). 2023 m. spalio 25 d. vakare prieš &nbsp; kitą dieną vykstantį &nbsp;parengiamąjį &nbsp;posėdį atsakovas pateikė el. paštu p rašymą atidėti parengiamąjį posėd į , nes jam teismas uždraudė turėti bet kokį kontaktą su ieškove iki 2024 m. spalio 11 d.. (b. 2 t., l. 2 ). &nbsp;2023 m. spalio 26 d. atsakovas teismo parengiamajame pooėdyje nedalyvavo, teismas jo prašymą atidėti bylos nagrinėjimą atmetė protokoline nutartimi, priėmė rašytinę nutartį skirti bylą nagrinėti 2023 m. gruodžio 6 d. 9:00 val., nutarties kopiją ir teisšmo šaukimą įteikė atsakovui jo el. paštu, nes jo gyvenamoji ir darbo vietos teismui nebuvo žinoma, pats atsakovas nurodytu el. paštu kontaktavo su teismu ( b. 2 t., l. 12-17). &nbsp;2023 m. gruodžio 6 d. teismo posėdyje atsakovas nedalyvavo, nors jam buvo išsiųsta prisijungimo prie ZOOM konferencijos nuoroda, prašymo atidėti bylos nagrinėjimą nepateikė, todėl byla buvo išnagrinėta jam nedalyvaujant (b. 2 t., l. 23, 30-33). Liudytoja Z. B. teismo posėdyje teigė, kad ieškovė jos dukra. Ji iki 4 mėn. dukrą augino pas ją, po to išvažiavo į užsienį. Ji pati nevažiuodavusi pas juos, o jie pas ją atvažiuodavo. Paskutinį mėnesį dukra buvo rugpjūčio mėn., o abu buvo praeitais metais liepą ar rugpjūtį. Ji su dukra Anglijoje bendraudavusi &nbsp;skype, po to mesenger vaizdu. Atsakovas pokalbiuose nedalyvaudavo, gal nenorėdavo. Jį gal mačiusi pora kartų pro šoną praeinant. Su atsakovu ji nelabai bendraudavusi, jis ignoruodavo, pas ją mažai būdavo, važiuodavo į savo tėviškę. Dukra bijodavo, kad ji atsakovui ką pasakys, todėl prašydavo nieko nesakyti, nes jis po to savaitę nešnekės su ja. Ji bijojusi jam ką nors pasakyti ne taip. Jis įsižeis, ką nors pasakys dukrai, po to dukra verks. Jis paliesdavo jos skaudžias temas. Atsakovo tėvai buvo išsiskyrę, o dabar abu mirę. Atsakovas ieškovės nemylėjo nuo pirmos dienos, nes dukrai prie jo prisiglaudus, jis nusipurtydavo, sakydavo jam nepatogu, jį beria, jam šilta. Dukra verkdavo. Ji negalėdavo niekur išeiti, jei nueidavo pats tokią tetukę, tai skubėdavo grįžti, nes jai jos neras vyras, tai supyks , išvažiuos. &nbsp; &nbsp;Ją visur kontroliavo, jei grįždavo kaimynų vaikai, su kuriais ieškovė augusi, tai vis klausdavo kas tai yra. Draugės jokios negalėjo užeiti, sakydavo kam, nereikia. Pas gimines nevažiuodavo. Dukra prie pora metų kvietė važiuoti pas puseserę, bet jis sakė nenori, tada ji sėdo važiuoti su vaikais traukini į Kauną. Jis nemokėjo ar nemylėjo jos. Grįžus jiems iš užsienio, jis iškraudavo daiktus, nelikdavo su šeima, važiuodavo į Kybartus. Dukra sakydavo vaikams pabučiuoti tėtį, nes kitaip jis supyks, neatvažiuos. Jiems vakare nuėjus miegoti, jis atvažiuodavo iš Kybartų, ir patikrindavo ką dukra veikia, ryte jo nerasdavusi, būdavo išvažiavęs atgal. &nbsp;Jis skaičiuodavo valandas, kad atsakovė per ilgai būdavo pas ją, nors vaikai norėdavo likti, nes yra kačiukas, šuniukas, didelis kiemas. &nbsp;Taip visada buvo. Ji per daug nesikišusi į jų gyvenimą, mat ydavusi 1-2 kartus per metus. A tsakovas po jo sumušimo probl e mų su alkoholiu neturėjo. Šeimą išlaikydavo, bet dukrai pinigų kaip ir neduodavo. Prieš pora m e tų dukra iš jos skolino pinigų nupirkti sūnui šokoladą. Dukra platino ,,Avoną“, pasidėdavo pinigų giliai į lagaminą. Dukra ėjo pas stomatologą, tai mokėjo ne atsakovas, o pati liudytoja. &nbsp;Dukra dabar dirba. Ji dirbdavo ir anksčiau, eidavo pas kaimynę padėti, senuką prižiūrėti. &nbsp;Vieną kartą skundėsi, kad atsakovas ją buvo pastūmęs, kai ji buvo nėščia. Paskutiniu metu ji verkė, kai ją išprievartavo, ji skambino. Kai laidojo brolį, jis dukrai iškvietė vaiko teises, kad ji neprižiūri vaikų. Dukra s k ųsdavosi, kad atsakovas pyksta, savaitėmis nekalba , kad jis su ja niekur neina, kad ir koncertą, niekur neina. Neidavo į šventę ,,Onines“ Pajevonyje. &nbsp;Dukra vis kalbėjo apie skyrybas, sakė, kad neištvers, vartodavo vaistus, bet jai daug ko ir nesakydavo, kad jai nebūtų skaudu. Ji nesakydavo skirtis, sakydavusi, kad būna ir blogiau. Ieškovė kreipėsi pa s &nbsp;psichologus, gėrė jai išrašytus vaistus. Atsakovas pasakė, kad ji yra durna. &nbsp;Dukra nebuvo neištikima, niekada ji nemačiusi. Dukrai jai pasakė, kad skirsis gruodžio ar sausio mėn., sakė, kad jau pavargo. Skyrybų metu jų santykiai žymiai pablogėjo. Jis sakė, kad neiskirs, nes yra mašina pas ieškovę jo vardu, ir dėl to ji turi gyventi su juo. Dukra sakydavo, kad atsakovas nekalba, kartu nevalgo, nemiega. Jos niekur neleisdavo išeiti, kartu nėjo niekur, nors dukra norėjo, o jis ne. Buvo išvažiavę kartu į kelionę. &nbsp; Ieškovė jį mylėjo. Jos manymu skyrybų priežastis atsakovo psichologinis smurtas. Verkusi ieškovė, kad jis nekalba, supyksta, negalėdavo eiti pirma valgyti, kol neišvalys dujinės. &nbsp;Atsakovas skųsdavosi, kad nepagamina maisto, pvz. nededa svogūnų į bulvių plokštainį, o ieškovė sakydavo, kad tada vaikai nevalgo. Atsakovas nevadindavo ieškovės vardu, o žmona. Atsakovas teigė, kad ieškovė psichologiškai nestabili. Dukrai pasakius, kad nori skirtis, atsakovas neistengė išsaugoti šeimą, sakė pasidarė piktas. Jos nuomone atsakovas nori likti gyventi pas ieškovę name, kad galėtų ją sekti. &nbsp; Dukra &nbsp;&nbsp; sakė, kad jis buvo įmontavęs automobilyje sekimo įrangą (2023 m. gruodžio 6 d. teismo posėdžio protokolo - garso įrašo 52 min. 5 sek.--- 1 val. 13 min. 41 &nbsp;sek.). &#xa0; Teismas &#xa0; k o n s t a t u o j a: &#xa0; I eškinys &nbsp; tenkintin as &nbsp; visiškai. &#xa0; III. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Dėl santuokos nutraukimo esant abiejų sutuoktinių kaltei. &#xa0; Ieškov ės &nbsp;pateiktu rašytiniu įrodymu – santuokos &nbsp;sudarymo liudijimu nustatyta, kad šalys – &nbsp;ieškovė I. B. (iki santuokos – &nbsp; B . ) ir atsakovas &nbsp; E. B. (duomenys neskelbtini) &nbsp;sudarė santuoką, kuri tą pačią dieną įregistruota įrašu Nr. &nbsp; (duomenys neskelbtini) &nbsp; Vilkaviškio rajono savivaldybės Civilinės metrikacijos skyriuje &nbsp;(b. l. 18). Teismas priima sprendimą santuoką nutraukti, jeigu įsitikina, kad santuoka faktiškai iširo. Santuoka laikoma iširusia, jeigu sutuoktiniai kartu bendrai nebegyvena ir negalima tikėtis, kad jie vėl pradės gyventi kartu (CK 3.53 straipsnio 1 dalis). &nbsp; Preziumuojama, kad santuoka faktiškai iširo, jeigu daugiau nei metus sutuoktiniai netvarko bendro ūkio ir negyvena santuokinio gyvenimo (CK 3.53 d.). Iš ieškovės pateikto ieškinio , jos bei liudytojų &nbsp;paaiškinimų teismo posėdyje, darytina išvada, kad jos ir atsakovo santuoka laikytina &nbsp;iširusi, kadangi jie kartu &nbsp;nuo gegužės mėn. &nbsp;negyvena sutuoktinių gyvenimo &nbsp;ir nėra pagrindo manyti, kad jie vėl pradės kartu gyventi &nbsp;daugiau kaip metai laiko, dėl ko &nbsp;yra pagrindas nutraukti jų &nbsp;santuok ą. Ieškovė &nbsp;prašo nutraukti santuoką dėl abiejų sutuoktinių kaltės . Atsakovas bylos nagrinėjime buvo pasyvus, &nbsp;nors atsiliepime nurodė, kad nesutinka, jog santuoka būtų nutraukta dėl jo kaltės, o dėl ieškovės kaltės, nes jis neva j į apšmeižė J ungtinės Karalystės &nbsp;teisėsaugos insti tucijoms, galimai buvo &nbsp;neištikima su kitais vyrais, tačiau nepasirūpino tinkamu atstovavimu, jokių rašytinių įrodymų, patvirtinačių jo teiginius, teismui nepateikė, bylos nagrinėjime iš esmės nedalyvavo. Santuokos tikslas – šeimos santykių, pagrįstų meile, pagarba, lojalumu, pasitikėjimu sukūrimas. Teismas, spręsdamas, ar santuoka iširo dėl vieno ar dėl abiejų sutuoktinių kaltės, atsižvelgia į įstatyme įtvirtintas sutuoktinio pripažinimo kaltu dėl santuokos iširimo sąlygas. Sutuoktinis pripažįstamas kaltu dėl santuokos iširimo, jeigu jis iš esmės pažeidė savo kaip sutuoktinio pareigas ir dėl to bendras sutuoktinių gyvenimas tapo negalimas (CK 3.60 straipsnio 2 dalis). Sutuoktiniai privalo būti vienas kitam lojalūs ir vienas kitą gerbti, taip pat vienas kitą remti moraliai bei materialiai ir, atsižvelgiant į kiekvieno jų galimybes, prisidėti prie bendrų šeimos ar kito sutuoktinio poreikių tenkinimo (CK 3.27 straipsnio 1 dalis). Atkreiptinas dėmesys, kad santuokos nutraukimas yra laisvanoriskas asmens apsiprendimas ir jo teisė, kitam sutuoktiniui nesutinkant skirtis, teismas vis tiek priima sprendimą &nbsp;nutraukti santuoką , ir pagal įstatymą nutraukia santuoką dėl vieno arba kito sutuoktinio kaltės, ar abiejų sutuoktinių kaltės, nes nėra įstatyminio pagrindo nutraukti santuok ą &nbsp;nesant nei vieno sutuoktinio kaltės, tik esant jų abiejų sutikimui. Atsižvelgiant į tai, daryti išvada, kad sutuoktinių kaltės dydis, laipsnis, neturi būti kažkoks ypatingas, didelis , užtenka, kad šalys nenori kartu gyventi, konfliktuoja ir panašiai, dėl ko jų &nbsp;tolesnis gyvenimas kartu nebegali tęstis. Ieškovės bei liudytojos parodymais, ieškovės pateiktais rašytiniais įrodymais nustatyta, kad &nbsp;šalių santuoka yra faktiškai nutrūkusi, kadangi šalys kartu nebegyvena nuo gegužės mėnesio. Nėra pagrindo manyti, kad jie dar gali gyventi ateityje santuokoje, nes atsakovas pateikdamas atsiliepimą, iš esmės sutiko su santuokos nutraukimu, tik ją prašė nutraukti dėl atsakovės kaltės. Be to atsakovei žodžiu pareiškus atsakovui, kad nori skirtis, tarp jų įvyko konfliktai, stipriai pabloginę jų tarpusavio santykius, dėl ko jų tolimesnis gyvenimas kartu santuokoje tapo sunkiai įmanomas, t. y. ieškovė policijai apkaltino, kad atsakovas ją išprievartavo, vėliau šį pareiškimą atsiėmė, taip pat kreipėsi dėl orderio atsakovui gyventi atskirai ir nesiartinti prie jos išdavimo, kadangi ieškovas ją sekęė , buvo įmontavęs automobilyje sekimo įrangą, toks orderis buvo išduotas iki 2024 m. spalio 11 d.. Šiuo metu tęsiamas procesas dėl uždraudimo atsakovui gyventi bute, kur gyvena ieškovė. Šios aplinkybės teismo vertinimu nevertinos kaip santuokos &nbsp;iširimo priežastys, nes jos atsirado ieškovei atsakovui išreiškus norą skirtis, ir yra skyrybų proceso tiesioginė pasekmė. Teismas išanalizavęs ieškovės ieškinyje, pareiškime patikslinti ieškinio pagrindą, nurodytas aplinkybes, ieškovės paaiškinius &nbsp;teismo posėdyje, liudytojos parodymus, daro išvadą, kad šalių santuokoje &nbsp; išryškėjo šalių nesuderinami charakteriai, skirtingas požiūris į materialines ir dvasines vertybes , &nbsp;į sutuoktinių tarpusavio santykius, jų nebesieja jokie bendri interesai ir vienas kitam jie nesukelia jokių jausmų, &nbsp; skirtingi šalių požiūriai į atskirų problemų sprendimą, skirtingi charakteriai ir nebegalėjimas bei nebenorėjimas šių požiūrių suderinti tarpusavyje, &nbsp;&nbsp;leidžia daryti išvadą, kad abi šalys pažeidė savo pareigas, t. &nbsp; y. nebuvo vienas kitam lojalūs &nbsp;bei vienas kito negerbė , neieškojo &nbsp;bendro sutarimo, &nbsp;nedėjo pakankamai pastangų atkurti darnius santuokinius ryšius, &nbsp;išsaugoti šeimą, &nbsp;dėl ko jų santykiai galutinai nutrūko , &nbsp;ir jų &nbsp;tolesnis &nbsp;bendras gyvenimas tapo neįmanomas. Atsižvelgiant į paminėta, darytina išvada, kad abi šalys yra kaltos dėl santuokos nutraukimo, dėl ko jų santuokinis gyvenimas nutrūko, todėl konstatuojama, kad santuoka nutrūko dėl abiejų sutuoktinių kaltės (CK 3.63 straipsnis). Pripažinus, kad santuoka iširo dėl abiejų sutuoktinių kaltės, atsiranda tos pačios pasekmės, kaip ir nutraukus santuoką sutuoktinių bendru sutikimu (šio kodekso 3.51–3.54 straipsniai) (CK 3.61 straipsnio 3 dalis) . &#xa0; IV. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Dėl sutuoktinių pavardžių po santuokos nutraukimo. &#xa0; Ieškovė prašo po santuokos nutraukimo jai palikti jos santuokinę pavardę B . . &nbsp;Sutuoktinis po santuokos nutraukimo gali pasilikti savo santuokinę arba iki santuokos turėtą pavardę (CK 3.69 straipsnio 1 dalis). Tik jeigu santuoka buvo nutraukta dėl vieno sutuoktinio kaltės, tai kito sutuoktinio reikalavimu teismas gali uždrausti kaltam dėl santuokos iširimo sutuoktiniui pasilikti santuokinę pavardę, išskyrus atvejus, kai sutuoktiniai turi bendrų vaikų (CK 3.69 straipsnio 2 dalis). Kadangi ieškovė po santuokos prašo pasilikti santuokinę pavard ę , &nbsp;su atsakovu turi nepilnamečių vaikų, &nbsp;&nbsp;jos prašymas tenkintinas. &#xa0; V. &#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0;&#xa0; Dėl bylinėjimosi išlaidų . &#xa0; Teismas, išnagrinėjęs bylą ir priėmęs sprendimą dėl ginčo esmės, tuo pačiu sprendimu išsprendžia bylinėjimosi išlaidų paskirstymo klausimą. Šioje byloje bylinėjimosi išlaidas sudaro žyminis mokestis, šalių atstovav imo išlaidos, &nbsp;procesinių dokumentų įteikimo išlaidos. Ieškovės pateiktais mokėjimo kvitais nustatyta, kad ji už ieškinį teismui sumokėjo 143 &nbsp;Eur &nbsp;ir 3 Eur, iš viso 146 Eur žyminį mokestį ( &nbsp; b. 1 &nbsp;t. l. &nbsp;9 , 20 &nbsp; ), Ieškovę pagal atstovavimo sutartį šioje byloje atstovavo advokat ė &nbsp; Edita Gaubienė &nbsp;( &nbsp; b. l. 5 9 ). Ieškovė už konsultacijas, dalyvavimą teismo posėdžiuose, papildomų dokumentų teikimą atstovei sumokėjo 700 Eur. &nbsp; ( b. 2 t., l. 25-28 ). Atsakovą šioje byloje pagal atstovavimo sutartį atstovavo advokatė Virginija Vainorien ė &nbsp; (c. b. 1 t., l. 28), sutartis buvo nutraukta &nbsp;2023 m. rugsėjo 1 d.. &nbsp;Atsakovas atstovei už atsilie pimo pateikimą sumokėjo 600 Eur, už konsultacijų su byla susijusiais klausimais teikimą, papildomų dokumentų ruošimą, &nbsp;dalyvavimą teismo posėdžiuose 4 00 Eur ( &nbsp; b. 1 t., l. 34 , 43 , 174 ) Šioje byloje prie išlaidų valstybei priskirtinos 57,60 Eur išlaidos, susijusios su procesinių dokumentų įteikimu (CPK 83 straipsnio 1 dalies 2 punktas), kurios priteistinos, nes viršija minimalų 5 Eur dydį. Bylinėjimosi išlaidos šalims priteistinos proporcingai teismo patenkintų bei atmestų reikalavimų daliai (CPK 93 straipsnio 2 dalis.). Ieškovė &nbsp;ieškiniu &nbsp;prašė nutraukti santuoką dėl abiejų sutuoktinių kaltės , kas tenkinta 100 procentų , todėl visos bylinėjimosi išlaidos pagal įstatymą turi būti priteistos iš atsakovo. CPK 93 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad teismas gali nukrypti nuo šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nustatytų bylinėjimosi išlaidų paskirstymo taisyklių, atsižvelgdamas į tai, ar šalių procesinis elgesys buvo tinkamas, ir įvertindamas priežastis, dėl kurių susidarė bylinėjimosi išlaidos. Šalies procesinis elgesys laikomas tinkamu, jeigu ji sąžiningai naudojosi procesinėmis teisėmis ir sąžiningai atliko procesines pareigas. Teismas, nustatęs, kad šalis neargumentuotai atsisakė pasinaudoti privalomąja mediacija arba prašymą perduoti ginčą spręsti mediacijos būdu pareiškė nesąžiningai, arba nesąžiningai naudojosi mediacija, arba mediacijos metu reiškė nesąžiningus prašymus, taip pat gali nukrypti nuo šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nustatytų bylinėjimosi išlaidų paskirstymo taisyklių. Teismas daro išvadą šioje byloje, kad nėra pagrindo nukrypti nuo CPK 93 straipsnio 2 dalyje įtvirtintos bylinėjimosi išlaidų paskirstymo taisyklių, kadangi ieškovės ieškinys buvo tenkintas visiškai, ieškovas nepasinaudojo privalomąja med i acija, nesutiko, kad santuoka būtų nu traukta abiejų bendru sutikimu, atsiliepimu prašė nutraukti santuoką dėl ieškovės kaltės, dėl ko ieškovė turėjo samdytis advokatą. Parengiamajame posėdyje ieškovei pareiškus, kad ji nereikalautų advokato išlaidų, jeigu jis sutiktų skirtis bendru sutikimu, nesutiko vis tiek, ieškovė nereikalauja priteisti bylinėjimosi išlaidų už ieškinio parengimą, visos bylinėjimosi išlaidos priteistinos iš atsakovo. &nbsp; &nbsp; Teismas, remdamasis paminėtu, bei vadov audamasis Lietuvos Respublikos c ivilinio proceso kodekso 259 str., 260 str., 263 - 265 str., 268 str., 270 str. &#xa0; n u s p r e n d ž i a: &#xa0; I eškinį &nbsp; tenkinti visiškai Nutraukti santuoką &nbsp;tarp ieškovės &nbsp; I. B. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) , ir E. B. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) , &nbsp; įregistruotą (duomenys neskelbtini) &nbsp;Vilkaviškio rajono savivaldybės administracijos Civilinės metrikacijos skyriuje, įrašo Nr. (duomenys neskelbtini) , dėl abiejų sutuoktinių kaltės; Palikti po santuokos nutraukimo ieškovei &nbsp; I. B. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) , jos santuokinę pavardę – B . , &nbsp; atsakovui &nbsp; E. B. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) , jo prigimtinę pavardę – &nbsp;B . . Priteisti ieškovei I. B. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) , iš atsakovo &nbsp; E. B. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) , jos turėt as &nbsp;advokato atstovavimo išlaid as &nbsp;- &nbsp;700 &nbsp;Eur bei 146 &nbsp;Eur jos sumokėto žyminio mokesčio. Priteisti atsakovo E. B. , asmens kodas (duomenys neskelbtini) , bylinėjimosi išlaidas valstybei 51,84 Eur ( penkiasdešimt vieną eur ą &nbsp; 84 &nbsp;euro c t) &nbsp;eurų &nbsp;procesinių dokumentų įteikimo išlaidų ; išaiškinti, kad bylinėjimosi išlaidos valstybei privalo būti sumokėtos į vieną pasirinktiną iš Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos biudžeto pajamų surenkamųjų sąskaitų: „Swedbank AB Nr. LT24 7300 0101 1239 4300; AB „Citadele" Nr. LT78 7290 0000 0013 0151; AB SEB bankas Nr. LT05 7044 0600 0788 7175; AB Šiaulių bankas Nr. LT32 7180 0000 0014 1038; Luminor Bank AB LT74 4010 0510 0132 4763, LT12 2140 0300 0268 0220; UAB ,,Medicinos bankas“ Nr. LT42 7230 0000 0012 0025, nurodant gavėjas – valstybinė mokesčių inspekcija, juridinio asmens kodą - 188659752, nurodyti įmokos kodą 5662, mokėjimo paskirtį – procesinių dokumentų įteikimo išlaidos, bei nurodant civilinės bylos numerį Nr. 2-4495-1021/2023 . Sprendimo kopijas ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo jo paskelbimo išsiųsti byloje dalyvaujantiems asmenims. &#xa0; Sprendimas per 30 dienų &nbsp;nuo jo paskelbimo &nbsp;dienos &nbsp;apeliaciniu skundu &nbsp; gali būti skundžiamas Kauno apygardos teismui per Marijampolės &nbsp; apylinkės teismo Vilkaviškio rūmus. &#xa0; &#xa0; Teisėjas &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Jonas Abraitis &#xa0; //