Decision date: 2023-01-10

Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci rozhodl v senátě složeném z předsedy senátu Mgr. Jaromíra Synka a soudkyň Mgr. Martiny Telcové a JUDr. Karly Musilové ve věci

žalobkyně: osobní údaje žalobkyně

bytem adresa

zastoupená advokátem anonymizováno jméno příjmení

sídlem adresa

proti

žalovaným: 1. jméno příjmení, datum narození

bytem adresa

2. jméno příjmení, datum narození

bytem adresa

3. jméno příjmení, datum narození

bytem adresa

všichni zastoupeni advokátkou anonymizováno jméno příjmení

sídlem adresa

o uložení povinnosti, k odvolání žalobkyně proti rozsudku Okresního soudu v Olomouci ze dne 6. 5. 2022, č. j. 18 C 74/2016-484,

I. Rozsudek okresního soudu se ve výroku I. a II. mění takto:

Žalovaní 1. 2. a 3. jsou povinni společně a nerozdílně odstranit strom Aesculus hippocastanum nacházející se na pozemku parc. číslo ostatní plocha (ostatní komunikace) v anonymizována tři slova, územní celek, a to do tří měsíců od právní moci tohoto rozhodnutí.

II. Žalovaní 1., 2. a 3. jsou povinni zaplatit žalobkyni společně a nerozdílně na náhradu nákladů řízení před soudem prvého stupně částku 61.464 Kč ve lhůtě tří dnů od právní moci tohoto rozhodnutí k rukám zástupce žalobkyně.

III. Žalovaní 1., 2. a 3. jsou povinni zaplatit žalobkyni společně a nerozdílně na náhradu nákladů odvolacího řízení částku 4.356 Kč ve lhůtě tří dnů od právní moci tohoto rozhodnutí k rukám zástupce žalobkyně.

IV. Žalovaní 1., 2. a 3. jsou povinni zaplatit společně a nerozdílně na náhradu nákladů řízení státu částku 29.566,50 Kč ve lhůtě tří dnů od právní moci tohoto rozhodnutí.

1. Napadeným rozsudkem okresní soud žalobu žalobkyně, aby žalovaní byli povinni společně a nerozdílně odstranit (pokácet) strom Aesculus hippocastanum nacházející se na pozemku parc. číslo ostatní plocha (ostatní komunikace) v anonymizována tři slova, územní celek, zamítl (výrok I.), žalobu žalobkyně, aby žalovaní byli povinni zdržet se imisí, a to stínění, vlhkostí, spadem listí a pronikání kořenů, vše pocházející od stromu Aesculus hippocastanum nacházejícího se na pozemku parcelní číslo ostatní plocha (ostatní komunikace) v anonymizována tři slova, územní celek, které nad míru přiměřenou poměrům obtěžují nemovité věci ve vlastnictví žalobkyně, a to pozemky parcelní číslo zastavěná plocha a nádvoří, jehož součástí je stavba adresa rodinný dům v části obci anonymizována dvě slova číslo anonymizováno a anonymizováno číslo ostatní plocha (ostatní komunikace) vše v anonymizována tři slova, územní celek, zamítl (výrok II.), uložil žalobkyni zaplatit žalovaným 1., 2. a 3. k rukám společným a nerozdílným na náhradě nákladů řízení částku 19.602 Kč, a to do tří dnů od právní moci rozsudku k rukám zástupce žalovaných 1., 2. a 3. (výrok III.) a žalobkyni uložil zaplatit státu – České republice na náhradě nákladů řízení částku 29.566,50 Kč do tří dnů od právní moci rozsudku (výrok IV.).

2. Proti tomuto rozsudku podala odvolání žalobkyně s tím, že soud nesprávně zhodnotil provedené dokazování a vyvodil nesprávné právní závěry, když dospěl k tomu, že zájem na zachování stromu je podstatně vyšší než ohrožení zdraví a života blízkých žalobkyně a jejího majetku, z čehož má dlouhodobě obavu. Soud uzavírá, že neprokázala, že ohrožení stromem je vážné, aktuální a skutečně hrozící s poukazem na znalecký posudek. S hodnocením soudu se neztotožňuje, odkazuje i na stanovisko jméno příjmení již ze dne 12. 5. 2015, který je uznávaným odborníkem, který má zejména praktické zkušenosti, když pracuje i pro obec, a ten již před sedmi lety konstatoval více defektů ovlivňujících stabilitu stromu. V rámci řízení pak byl zpracován znalecký posudek a slyšen znalec příjmení příjmení, který v posudku jednoznačně uvedl, že odstranění stromu by mohl doporučit právě jedině z důvodu, že„ se jedná o opatření v souvislosti s výrazným rizikem pro sousední stavby a zejména jejich obyvatele. Na jiném stanovišti by daný strom v tomto stavu bylo možné ponechat na dožití při zvýšeném dohledu“. Stejně tak v rámci výslechu zmiňuje, že strom je sice vitální, ale spojuje se u něj více rizikových faktorů, a to věk stromu, kdy jde o dřevinu krátkověkou, u které dochází ke křehnutí dřeva, dále rozdvojení kmene a tam se tvořící puklina, což zvyšuje riziko rozlomení v důsledku povětrnostních vlivů, ale i vegetačních jevů samotných, když znovu potvrdil výrazný rizikový faktor existence stromu v dané lokalitě právě s ohledem na stáří stromu, kdy po 80 letech je již nutné strom pozorovat, protože začíná stárnutí. Pokud si soud z výslechu dovodil pouze to, že strom může dožít ještě 300 – číslo let, tak podotýká, že časový údaj znalec zmiňoval ve vztahu k rozpadu dřeva, nikoliv životnosti stromu, kterou v daném případě odhaduje již jen na dobu cca 20 let (viz strana 5 - číslo posudku). Neopomenutelná je také skutečnost, že tím, že kaštan je z jedné strany prorostlý s lípou, tak ta mu brání, aby se rozrůstal tímto směrem, veškeré mohutnění nastává ve směru opačném nad nemovitost žalobkyně, tedy největší větve a váha stromu tak jde k jejímu domu, včetně přívodu elektrické energie. Žalobkyně v řízení prokázala zejména z fotodokumentace, že strom ohrožuje lidi i majetek, když je patrno jednak, jaké již padají větve, že se nejedná jen o velikosti prstu, ale i jak spad listí, květů a plodů ohrožuje i majetek žalobkyně, když dochází k ucpávání svodů a okapů. Všichni dotčení odborníci, kteří podávali své svědectví, posudky či odborná vyjádření (vyjma anonymizováno příjmení) se pak vyjadřovali zcela jednoznačně v tom, že existence stromu způsobuje žalobkyni mnohem vyšší nároky na údržbu a opravy nemovitosti, což je i důvodem, proč doposud původní střechu nenahradila novou, když má obavu z jejího okamžitého poškození. V řízení bylo taktéž znalecky potvrzeno, že pro předmětný strom již nejsou vhodné žádné údržbové a stabilizační práce jako je např. ořez větví, neboť by to stromu naopak více uškodilo než pomohlo, v té souvislosti poukazuje na to, že strom není po celou svou životnost nijak udržován. Klade si tedy otázku, proč ostatní stromy na návsi patřící obci pravidelně v podstatě každoročně udržovány jsou, proč obec investuje do něčeho, co není zapotřebí, když žádné nebezpečí nikomu nehrozí, ani žalovaní v té souvislosti nemají žádné povinnosti cokoliv dělat. Přitom strom se nachází mimo jiné i nad příjezdovou cestou k domu, kam pravidelně zajíždí pošta, charita, přijíždí návštěvy a podobně, po návsi běhají děti, tedy nebezpečí nehrozí jen žalobkyni a její rodině, ale i veřejnosti. Za nepřiléhavé považuje odůvodnění, pokud jde o zamítnutí eventuálního petitu. Soud žalobkyni vytýkal, že když nemovitost nabývala, věděla, že jsou v blízkosti vzrostlé stromy, které stíní. Zde podotýká, že se jedná o rodinný majetek, který nenabývala z důvodu, že si ho vybrala a líbil se jí, ale došlo ke generačnímu vypořádání rodinného majetku s žalobkyní a bratrem, tedy nemovitosti získala od rodičů s tím, že se postará jak o rodiče, svou nesvéprávnou sestru, ale i tuto část rodinných nemovitostí. příjmení postupem času mohutní a stárne, stárne i rodina žalobkyně a rostou náklady, důsledky imisí jsou již nad míru přiměřenou poměrům, kdy je žalobkyně podstatně omezována v užívání nemovitostí, a to nepřetržitě. S ohledem na velikost stromu je mnohem větší spad listí, květů, plodů apod., přičemž se nelze ztotožnit s tvrzením soudu, že by byli obtěžováni imisemi pouze po dobu spadu listí, tedy omezenou dobu v roce. Žalobkyně tvrdí, že bylo prokázáno i vypovědí druha jméno příjmení, že spad ze stromu je celoroční. I v zimě, kdy strom není olistěn, padají zejména menší či větší větve (viz i foto znalce příjmení příjmení), které padají v podstatě celoročně a je to ovlivněno a znásobeno i počasím, na jaře se k tomu přidávají i květy, koncem léta pak plody - kaštany, včetně sloupek a na podzim ohromné množství listí. Množství biologického odpadu je takové, že ho nemají kam dávat, a přitom žalovaní se sami bouřili u jednání, že si žalobkyně dovolila shrabané listí uložit na jejich pozemek. Žalobkyně dále poukazuje na svůj zhoršující se zdravotní stav. V případě neuklízení by docházelo k zahnívání trávníku s ohledem na vrstvu květů či listí a v případě spadu kaštanů i poničení nově vybudované dlažby na příjezdové cestě a fasádě, neboť to zanechává barevné skvrny. To, že pozemky kam dosahuje spad ze stromu, jsou pouze zatravněny, je dáno i tím, že jakékoliv jiné využití v podstatě není možné, jednak je obava se vůbec pohybovat zbytečně pod stromem, jednak jsou pozemky stromem zastíněné a znečišťované (tudíž je vyloučeno tam cokoliv pěstovat). Soud se v odůvodnění zaměřuje na poslední znalecký posudek, který měl zodpovědět otázku míry zastínění, přičemž bylo zjištěno, že míra stínění je z hlediska norem pro denní osvětlení a proslunění vyhovující. Žalobkyně poukazuje na to, že nikdy netvrdila, že by byl problém s denním světlem v místnostech, ale poukazovala na stínění části nemovitosti a tím pádem vznik vlhkosti v této části, což jí bylo dáno za pravdu. příjmení domu je v podstatě zastíněn stromem trvale. Posudek potvrzuje tvrzení žalobkyně ohledně zastíněnosti rohu rodinného domu a pozemku, včetně brány a v podstatě i vyvrací tvrzení znalce příjmení příjmení, které od počátku zpochybňovala, když má za to, že tento znalec byl jednoznačně podjatý, a to v tom smyslu, že defekty na nemovitostech žalobkyně jsou způsobeny nulovou údržbu a nikoliv stromem. Již i z fotodokumentace v uvedeném znaleckém posudku je patrno, že nemovitosti žalobkyně průběžně udržuje a opravuje, nicméně je také prokázáno, že i po například výměně okapů nadále přetrvává jejich ucpávání a přetékání vody na fasádu a pod dům, což tedy nezpůsobovaly děravě okapy, jak tvrdila protistrana, ale je to důsledek existence zmíněného stromu a spadu odpadu z něj. Stejně tak míra nutnosti výměny a údržby nemovitých věcí je nad míru přiměřenou poměrům, běžně se okapy čistí jedenkrát ročně, zde je to v podstatě čtvrtletně, když po jejich výměně za nové žalobkyně chce, aby se nezkracovala životnost. Soud dále nesprávně uvádí, že nebylo zjištěno, že by byly kořeny stromu prorostlé pod domem žalobkyně, když fotodokumentace založená do spisu ukázala prorůstání až cca 1 m od domu. Toto tvrzení pak zcela vyvrací tvrzení znalců, kteří bez ohledu na svoji specializaci uvedli, že je zcela přirozené, že obvod koruny stromu kopíruje kořenový systém stromu a taktéž jak vyplynulo z fotografie, pokud 1 m od domu byly kořeny té síly, jak byly, je logické, že pokračovaly dál pod dům. Po jednání s odborníky se žalobkyně obává, že i toto může dál negativně ovlivňovat její stavbu, byť zatím jiné projevy než zmiňovanou vlhkost nezaznamenala a s ohledem na nákladnost sondy od tohoto důkazu z ekonomických důvodů upustila. Žalobkyně dále uvedla, že v důsledku počasí v září 2022, kdy byl celý měsíc deštivý, v místech pod stromem se ve velkém rozsahu v místnosti v domě objevila plíseň, a to přesto, že denně větrá. Bylo jí odborným pracovníkem sděleno, že je to v důsledku zastínění nyní dotyčným stromem, neboť s ohledem na dlouhodobé stékání vody z listů je tento roh domu dlouhodobě i zavlhčen. Dále žalobkyně uvádí, že v rámci prováděné kontroly ze strany ČEZ v obci byla upozorněna na bezpečnost stromu ve vztahu k přípojce vedení elektřiny, která prochází korunou a vyzvána k tomu, aby zajistila ořezání stromu v místě, kudy stromem prochází elektrická přípojka do jejího domu a do sousedních, když hrozilo větvemi nebezpečí přerušení či stržení vedení. Vzhledem k tomu, že žalobkyně toho nebyla schopna, zajistil ořez ČEZ prostřednictvím svých pracovníků. Žalovaní nadále žádnou údržbu stromu samotného či jeho okolí nezajišťují. Žalobkyně tak navrhuje změnu rozsudku okresního soudu tak, že žalobě bude vyhověno.

3. Žalovaní se k odvolání vyjádřili tak, že se ztotožňují se závěry okresního soudu. Žalobkyně podala žalobu v roce 2016, první velkou údržbu, tj. výměnu okapů provedla v roce 2019. Po celou dobu soudního sporu žalobkyně uvádí, že se cítí být ohrožena jak na majetku, tak na zdraví, po celou tuto dobu však k žádnému ohrožení ani osob ani majetku nedošlo, naopak bylo prokázáno, že sama žalobkyně, případně další osoby přicházející k žalobkyni pod předmětným stromem parkují, a to zvlášť v letním období, kdy využívají stínu a dále ze znaleckého posudku anonymizováno příjmení bylo naopak prokázáno, že je to žalobkyně, která neprovádí žádnou údržbu svého majetku. Dům postrádá jakoukoliv hydroizolaci, a tato je příčinou vzlínající vlhkosti a plísní. Navíc sama žalobkyně provedla nesprávné opravy fasády, když použila nevhodný materiál, který situaci vlhkosti ještě zhoršuje. Účelová argumentace žalobkyně, že nemůže pozemek kolem stromu využívat, je skutečně účelová, neboť pod tímto stromem má průjezd na svůj pozemek a skutečně k žádnému jinému účelu tento pozemek není možné využívat. Pokud jde o spad listí, všechny listnaté stromy opadávají, je samozřejmé, že je třeba zvýšené údržby. Není však pravdou, že by žalovaní, kteří sami strom nesázeli, zanedbávali dohled nad tímto stromem či neprováděli jakýkoliv ořez, úklid listí a podobně. Pokud žalobkyně v doplnění odvolání použila argumentaci, že snad větve stromu brání elektrickému vedení, žalobkyně neuvedla ve svém podání, že to byla ona, která iniciovala příjezd pracovníků ČEZ a tito za přítomnosti žalovaných konstatovali, že elektrické vedení je uloženo v gumovém kabelu, takže větve nemají na to žádný vliv, přesto však došlo k určitému ořezu větví. Žalovaní navrhují potvrzení rozsudku v plném rozsahu.

4. Krajský soud předchozí rozsudek okresního soudu ze dne 12. 12. 2019, č. j. 18 C 74/2016-288 zrušil usnesením ze dne 14. 5. 2020, č. j. 69 Co 57/2020-31 zrušil a věc se závazným právním názorem vrátil okresnímu soudu k dalšímu řízení.

5. Po zjištění, že odvolání je přípustné, bylo podáno včas a osobou k tomuto úkonu oprávněnou, přezkoumal krajský soud napadený rozsudek v režimu neúplné apelace s důrazem na uplatněné odvolací důvody, jakož i řízení, které vydání tohoto rozhodnutí předcházelo (§ 206 a § 212a o. s. ř.) a po provedení odvolacího řízení dospívá k závěru, že odvolání je důvodné.

6. Skutková zjištění, která okresní soud přijal na základě provedeného dokazování, považuje krajský soud za správná a tato zjištění přebírá.

7. Okresní soud se nejprve zabýval primárním petitem, jímž žalobci požadovali odstranění stromu, a dospěl k závěru, že nárok na odstranění stromu podle § 1017 odst. 1 o. z. zákoníku nelze úspěšně uplatnit, jde-li o stromy vysázené před 1. 1. 2014 Okresní soud konstatuje, že zde se jedná o strom vysazený před 1. 1. 2014 a podle § 1017 odst. 1 o. z. tak nelze postupovat. V tomto směru lze s okresním soudem souhlasit.

8. Okresní soud se dále zabýval uplatňovaným nárokem z hlediska ustanovení § 2903 odst. 2 o. z., dle něhož může ohrožený při vážném ohrožení požadovat, aby soud uložil vhodné a přiměřené opatření k odvrácení hrozící újmy. Okresní soud dospěl k závěru, že nebylo v řízení prokázáno, že ohrožení předmětným stromem je vážné, aktuální a skutečně hrozící, a že strom je vitální, zdravotně bez závad, přičemž není doporučeno dle znalce strom ořezávat. Dle okresního soudu zde nejsou rizikové faktory, které by odůvodňovaly odstranění stromu. Okresní soud tak neshledal naplnění předpokladů pro aplikaci § 2903 odst. 2 o. z., s tímto závěrem se krajský soud již neztotožňuje.

9. Nejvyšší soud v rozhodnutí ze dne 23. 6. 2021, sp. zn. 25 Cdo 591/2021 konstatoval, že soud může uložit vlastníku, aby odstranil strom v zástavbě a v dosahu majetku jiných osob ve smyslu § 2903 odst. 2 o. z., je-li prokázáno, že strom vykazuje takové konkrétní defekty či vlastnosti, jež by svou povahou mohly reálně vést ke vzniku škodní události, pádem stromu, jeho větví, či působení kořenového systému a současně není jiné přiměřené řešení k odvrácení vzniku hrozící škody než strom pokácet. Nejvyšší soud v uvedeném rozhodnutí dovodil, že je logický a opodstatněný požadavek, aby posuzovaná dřevina již v době rozhodnutí soudu vykazovala takové konkrétní defekty či vlastnosti, jež by svou povahou mohly reálně (nikoliv toliko hypoteticky) vést ke vzniku škodní události a současně není jiné cesty k zamezení vzniku hrozící škody, než strom pokácet (zcela zlikvidovat). Současně pak dle uvedeného rozhodnutí platí, že pro aplikaci § 2903 odst. 2 o. z. musí být prokázáno, že v době rozhodování soudu existuje vážné ohrožení majetku žalobce nebo jiných hodnot, přičemž není podmínkou, aby vznik škody hrozil bezprostředně, postačí, jde-li zatím jen o ohrožení, avšak natolik vážné, že je tu důvodná obava vzniku škody v budoucnu.

10. Krajský soud má na rozdíl od okresního soudu za to, že v intencích rozhodnutí Nejvyššího soudu ze dne 23. 6. 2021, sp. zn. 25 Cdo 591/2021 je třeba na základě učiněných skutkových zjištění dospět k právnímu závěru, že jsou naplněny předpoklady pro aplikaci § 2903 odst. 2 o. z., tedy že v daném případě vykazuje strom takové konkrétní defekty či vlastnosti, jež by mohly reálně vést ke vzniku škodní události pádem stromu, jeho větví, či působením kořenového systému a není zde žádné jiné přiměřené řešení k odvrácení vzniku hrozící škody. V daném případě se jedná o krátkověkou dřevinu, která se blíží konci své životnosti (odhadováno znalcem na sto let), dochází u ní ke křehnutí dřeva, což znamená zvýšené riziko statického selhání bez viditelných příčin v období jara (viz str. 2 posudku anonymizováno příjmení), potenciálně rizikovým je též rozdvojení kmene stromu, a to bez ohledu, zda se k tomu již přidává i hniloba. Současně je podstatné též stanoviště stromu, který stojí ve velmi malé vzdálenosti od pozemku žalobkyně (plotu a příjezdové cesty) a též v malé vzdálenosti od domu (3,7 m), nad který se rozrůstá. Velikost stromu (výrazně převyšující dům žalobkyně – odhadem 22 metrů) s ohledem na malý odstup umocňuje rizikové faktory, když nelze vyloučit pád stromu směrem k nemovitosti žalobkyně včetně příjezdové cesty (jak uvedl znalec příjmení). S ohledem na velikost stromu je toto stanoviště zjevně nevyhovující. jméno skutečnost, že strom lze stále označit za vitální, jak uvedl též znalec příjmení, na existenci rizikových faktorů, které riziko pádu zvyšují, nic nemění. Pád stromu je nepochybně způsobilý poškodit majetek žalobkyně, resp. zdraví osob, které nemovitost užívají. Současně platí, že škoda nemusí hrozit bezprostředně (každým dnem), postačí, jde-li o ohrožení vážné, což je zde naplněno. V řízení byl též prokázán pád menších větví ze stromu, což může být další přistupující rizikový faktor např. pro zdraví osob. příjmení přitom není nijak hodnotný, sadovnická hodnota je podprůměrná (viz závěr znaleckého posudku anonymizováno příjmení). Znalec ani nedoporučil žádné větší zásahy do stromu, které by situaci mohly toliko zhoršit. Krajský soud proto dospívá k závěru, že v úvahu přicházejícím opatřením je toliko odstranění celého stromu.

11. Nelze souhlasit s okresním soudem či žalovanými v tom, že riziko pádu (a vzniku škody) je stejné jako u každého jiného stromu, jiná situace by nepochybně byla u stromu mladšího, bez rozdvojení kmene a na vhodnějším stanovišti.

12. Krajský soud tak má za to, že je důvodný požadavek na odstranění stromu dle § 2903 odst. 2 o. z. Již z těchto důvodů je třeba žalobě vyhovět.

13. Současně nad rámec shora uvedených důvodů je třeba konstatovat, že strom zasahuje přímo do vlastnického práva žalobkyně, a to jak větvemi, tak i kořeny, které přesahují na pozemek žalobkyně. Zde se už jedná o zásah z hlediska § 1042 o. z., kde soud zvažuje, zda takové rušení působí žalobci škodu nebo jiné obtíže převyšující zájem na nedotčeném zachování stromu. Zde pak má krajský soud za to, že se jedná o zásah do vlastnického práva odůvodňující odstranění (části) stromu. Způsob, jakým zasahuje strom do vlastnického práva žalobkyně, je zcela nepřiměřený, strom stojí ve zcela neodpovídající vzdálenosti od pozemku žalobkyně, jak kořeny, tak i větve omezují užívání pozemku žalobkyně, ztěžují údržbu nemovitosti, snižují komfort bydlení. Za této situace by bylo strom v části, v jaké přesahuje na pozemek žalobkyně, třeba odstranit dle § 1042 o. z. Vzhledem k tomu, že znalec příjmení nedoporučil výraznější zásahy do stromu, i toto částečné odstranění by tak zřejmě v konečném důsledku znamenalo v podstatě likvidaci celého stromu. Krajský soud tak uzavírá, že i při aplikaci § 1042 o. z. by bylo třeba podstatnou část stromu v rozsahu, v němž přesahuje na pozemek žalobkyně (větve, kořeny), odstranit.

14. Okresní soud tak nerozhodl věcně správně, když zamítl primární petit. Krajský soud uzavírá, že je třeba vyhovět primárnímu petitu, proto rozsudek okresního soudu ve výrocích I. a II. změnil tak, že žalobě vyhověl v primárním petitu a nařídil žalovaným jako spoluvlastníkům pozemku (§ 1127 o. z.) odstranit uvedený strom, přičemž je na žalovaných, jakým způsobem tento strom odstraní. Lhůtu k plnění stanovil soud s ohledem na povahu vymáhané povinnosti delší než třídenní (§ 160 o. s. ř.).

15. Vzhledem k tomu, že odvolací soud vyhověl primárnímu petitu, nemusel se již dále zabývat petitem eventuálním.

16. Krajský soud neprováděl další navržené dokazování v odvolacím řízení, když dokazování, zda se ve větší či menší míře vyskytla v domě plíseň, zda byl proveden ořez kvůli vedení a zda se v současné době ucpávají okapy, je pro rozhodnutí nerozhodné.

17. Vzhledem ke změně rozhodnutí okresního soudu krajský soud nově rozhodl o nákladech řízení před soudem prvého stupně (§ 224 odst. 2 o. s. ř.).

18. O nákladech před soudem prvého stupně bylo rozhodnuto dle § 142 odst. 1 o. s. ř., když žalobkyně měla v řízení plný úspěch a má právo na náhradu nákladů řízení, která sestává z odměny za právní zastoupení ze 20 úkonů právní služby po 1.500 Kč dle § 9 odst. 1 vyhl. č. 177/1996 Sb. (převzetí a příprava, žaloba, předžalobní upomínka, vyjádření ze dne 6. 5. 2016, účast u jednání dne 6. 9. 2016 – 2 úkony, účast u jednání dne 24. 10. 2016, místní šetření dne 11. 11. 2016, účast u jednání dne 26. 10. 2018, 22. 10. 2019, 22. 11. 2019, závěrečný návrh, jednání dne 12. 12. 2019, odvolání ze dne 15. 1. 2020, účast u jednání odvolacího soudu dne 5. 5. 2020, doplnění tvrzení ze dne 9. 9. 2020, vyjádření ze dne 9. 11. 2020, účast u jednání dne 10. 5. 2021, dne 8. 4. 2022, závěrečný návrh), 20x režijní paušál po 300 Kč, cestovné na cestě obec – anonymizováno a zpět dne 11. 11. 2016, celkem 60 km, vozidlem Peugeot 308, při průměrné spotřebě 6,7 l číslo km, Natural 95, cena 29,70 Kč, sazba základní náhrady 3,80 Kč celkem 347 Kč, náhrada za ztrátu času 4 půlhodiny po 100 Kč, DPH 21 %, zálohy na znalecký posudek 3.000 Kč, 5.000 Kč a 5.000 Kč, soudní poplatek ze žaloby 2.000 Kč, z odvolání 2.000 Kč, celkem 61.464 Kč.

19. O nákladech odvolacího řízení bylo rozhodnuto dle § 142 odst. 1 o. s. ř. ve spojení s § 224 odst. 1 o. s. ř., kdy žalobkyně měla plný úspěch a má právo na náhradu nákladů této fáze řízení, která sestává z odměny za 2 úkony po 1.500 Kč, 2x režijní paušál po 300 Kč a DPH 21 %, celkem 4.356 Kč.

20. O nákladech řízení státu bylo rozhodnuto podle § 148 o. s. ř., když žalovaní 1., 2. a 3. neměli ve věci úspěch a jsou povinni hradit náklady státu, které v řízení vznikly tak, jak byly vyčísleny v rozsudku okresního soudu, tedy ve výši 29.566,50 Kč.

Proti tomuto rozhodnutí je dovolání přípustné, jestliže napadené rozhodnutí závisí na vyřešení otázky hmotného nebo procesního práva, při jejímž řešení se odvolací soud odchýlil od ustálené rozhodovací praxe dovolacího soudu nebo která v rozhodování dovolacího soudu dosud nebyla vyřešena nebo je dovolacím soudem rozhodována rozdílně anebo má-li být dovolacím soudem vyřešená právní otázka posouzena jinak. Dovolání se podává ve lhůtě dvou měsíců ode dne doručení tohoto rozhodnutí u Okresního soudu v Olomouci k Nejvyššímu soudu ČR v obec. Přípustnost dovolání je oprávněn zkoumat jen dovolací soud (§ 237 a § 239 o. s. ř.).

Proti výrokům o nákladech řízení není dovolání samostatně přípustné.

Nesplní-li povinný dobrovolně, co mu ukládá vykonatelné rozhodnutí, může se oprávněný domáhat svého práva exekucí, případně výkonem rozhodnutí.

Cited legal provisions:
§ 142 z. č. 99/1963 Sb.
§ 160 z. č. 99/1963 Sb.
§ 148 z. č. 99/1963 Sb.
§ 224 z. č. 99/1963 Sb.
§ 2903 z. č. 89/2012 Sb.
§ 9 vyhl. č. 177/1996 Sb.
§ 237 z. č. 99/1963 Sb.
§ 1042 z. č. 89/2012 Sb.
§ 1127 z. č. 89/2012 Sb.
§ 212a z. č. 99/1963 Sb.
§ 1017 z. č. 89/2012 Sb.
§ 206 z. č. 99/1963 Sb.
§ 239 z. č. 99/1963 Sb.