Decision date: 2025-01-29

Okresní soud v Nymburce rozhodl soudcem Mgr. Janem Bucharem ve věci

žalobkyně: Jméno žalobkyně., IČO IČO žalobkyně sídlem Adresa žalobkyně zastoupená advokátem Jméno advokáta sídlem Adresa advokáta

proti

žalovanému: Jméno žalovaného, narozený Datum narození žalovaného bytem Adresa žalovaného

o zaplacení 16 800,80 Kč s příslušenstvím

I. Žaloba se zamítá.

II. Žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení.

1. Žalobkyně se domáhá po žalovaném zaplacení částky ve výši 16 800,80 Kč s příslušenstvím s odůvodněním, že předchůdkyně žalobkyně společnost Anonymizováno. uzavřela dne datum se žalovaným smlouvu o úvěru, na jejímž základě čerpal žalovaný úvěr ve výši částka. Předchůdkyně žalobkyně poskytla úvěr prostřednictvím emailem a SMS zprávou.. Úvěr byl vyplacen na účet, který žalovaný uvedl.

2. Žalovaný se ve věci nevyjádřil.

3. Soud ve věci zjistil následující skutkový stav.

4. Listina označená jako „SMLOUVA O SPOTŘEBITELSKÉM ÚVĚRU č. hodnota / Anonymizováno“ neobsahuje vlastnoruční podpis žalovaného, na poslední straně obsahuje straně text vyhotovený v textovém editoru „Úvěrovaný Ja, Jméno žalovaného , rodné číslo hodnota potvrzují, že jsem dokument přečetl a s jeho obsahem souhlasím. Na důkaz toho, podpis proveden Anonymizováno:45 elektronickým kódem Anonymizováno“. K uvedené listině dále soud konstatuje, že listina neobsahuje žádný podpis, který by šel přiřadit žalovanému, a ani nic neprokazuje, že by kód připojil žalovaný, či že by žalovaný uvedenou listinu skutečně podepsal či souhlasil s jejím obsahem. Listina byla soudu předložena ve formátu pdf. Soubor (listina) předložený soudu neobsahuje žádný elektronický podpis.

5. Listina označená jako „FORMULÁŘ PRO STANDARDNÍ (PŘEDSMLUVNÍ) INFORMACE O SPOTŘEBITELSKÉM ÚVĚRU“ neobsahuje vlastnoruční podpis žalovaného, na poslední straně obsahuje straně text vyhotovený v textovém editoru „Ja, Jméno žalovaného, rodné číslo hodnota potvrzují, že jsem dokument přečetl a s jeho obsahem souhlasím. Na důkaz toho, podpis proveden Anonymizováno elektronickým kódem Anonymizováno“. K uvedené listině dále soud konstatuje, že listina neobsahuje žádný podpis, který by šel přiřadit žalovanému, a ani nic neprokazuje, že by kód připojil žalovaný, či že by žalovaný uvedenou listinu skutečně podepsal či souhlasil s jejím obsahem. Listina byla soudu předložena ve formátu pdf. Soubor (listina) předložený soudu neobsahuje žádný elektronický podpis.

6. Z účtu č. č. účtu společnosti Anonymizováno'právnická osoba Anonymizováno. byla provedena dne datum transakce peněžních prostředků ve výši částka na účet č. č. účtu (zjištěno z Potvrzení o provedení transakce ze dne datum).

7. Z účtu č. č. účtu byla provedena dne datum provedena transakce peněžních prostředků ve výši částka na účet č. č. účtu společnosti Anonymizováno'právnická osoba AnonymizovánoAnonymizovánoR.Anonymizováno (zjištěno z Potvrzení o provedení transakce).

8. Soud ve věci dospěl k následujícímu závěru o skutkovém stavu.

9. Soud nemá za prokázané, že by žalovaný podepsal listiny SMLOUVA O SPOTŘEBITELSKÉM ÚVĚRU č. hodnota / Anonymizováno a FORMULÁŘ PRO STANDARDNÍ (PŘEDSMLUVNÍ) INFORMACE O SPOTŘEBITELSKÉM ÚVĚRU, či souhlasil s jejich obsahem. Soud nemá za prokázané, že by žalovaný obdržel jakékoli peněžité plnění, neboť nic neprokazuje, že by účet č. č. účtu náležel žalovanému či, že by ho žalovaný označil za platební místo.

10. Soud dále provedl následující důkazy, ze kterých však s ohledem na posouzení věci nic podstatné pro rozhodnutí nezjistil: podací arch z datum; výzva k úhradě dlužné částky ze dne datum; podací arch datum; výzva před podáním žaloby ze dne datum; dílčí smlouva o postoupení pohledávek včetně seznamu postoupených pohledávek; dopis ze dne datum; potvrzení o platbě (potvrzení o platbě ze dne datum); rámcová smlouva o postoupení pohledávek; Výpis úkonů mimosoudního vymáhání pohledávky; Výzva k úhradě dlužné částky; Oznámení o postoupení pohledávky; Výzva k úhradě dlužné částky; Výzva k úhradě dlužné částky.

11. Soud věc po právní stránce posoudil následovně.

12. Předně se soud zabýval otázkou, zda došlo k uzavření smlouvy mezi žalovaným a předchůdkyni žalobkyně, přičemž dospěl k závěru, že nikoli.

13. Podle § 2 odst. 1 zákona č. 257/2016 Sb., o spotřebitelském úvěru, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „ZoSÚ“) je spotřebitelským úvěrem je odložená platba, peněžitá zápůjčka, úvěr nebo obdobná finanční služba poskytovaná nebo zprostředkovaná spotřebiteli.

14. Podle § 104 ZoSÚ vyžaduje smlouva o spotřebitelském úvěru písemnou formu a musí obsahovat informace podle § 106 až 108 a § 109 odst. 1 uvedené jasným, výstižným a zřetelným způsobem. Nesplnění této povinnosti nebo písemné formy nemá za následek neuzavření nebo neplatnost smlouvy.

15. Podle § 105 odst. 1 ZoSÚ poskytne poskytovatel nebo zprostředkovatel spotřebiteli jedno vyhotovení smlouvy o spotřebitelském úvěru v listinné podobě nebo na jiném trvalém nosiči dat neprodleně po uzavření této smlouvy.

16. Podle § 562 odst. 1 zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „OZ“) je písemná forma zachována i při právním jednání učiněném elektronickými nebo jinými technickými prostředky umožňujícími zachycení jeho obsahu a určení jednající osoby.

17. Podle § 561 odst. 1 OZ se k platnosti právního jednání učiněného v písemné formě vyžaduje podpis jednajícího. Podpis může být nahrazen mechanickými prostředky tam, kde je to obvyklé. Jiný právní předpis stanoví, jak lze při právním jednání učiněném elektronickými prostředky písemnost elektronicky podepsat.

18. Podle § 582 odst. 1 věty první OZ není-li právní jednání učiněno ve formě ujednané stranami nebo stanovené zákonem, je neplatné, ledaže strany vadu dodatečně zhojí.

19. Soud věc předně s ohledem na tvrzení žalované posuzuje jako nárok ze smlouvy o spotřebitelském úvěru dle § 2 odst. 1 ZoSÚ.

20. Smlouva o spotřebitelském úvěru musí být dle § 104 ZoSÚ uzavřena v písemné formě a musí být podle § 105 odst. 1 ZoSÚ poskytnuta v listinné podobě nebo na jiném trvalém nosiči dat spotřebiteli. Za písemnou formu se podle § 562 odst. 1 OZ považuje i jednání elektronickými prostředky za podmínky, že tyto prostředky umožňují zachycení jeho obsahu a určení jednající osoby. Pro dodržení písemné formy musí být písemnost podle ustanovení § 561 odst. 1 OZ podepsána. Zákon č. 297/2016 Sb., o službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce rozlišuje tři druhy elektronických podpisů, a to zaručený elektronický podpis, uznávaný elektronický podpis a tzv. prostý elektronický podpis (ten připouští i čl. 3 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 ze dne datum o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu a o zrušení směrnice 1999/93/ES (dále jen „nařízení“).

21. Dle § 104 ZoSÚ nemá nesplnění písemné formy za následek neuzavření nebo neplatnost smlouvy. Soud konstatuje, že toto ustanovení je v pozici speciality k § 582 odst. 1 OZ, tedy nedodržení písemné formy smlouvy o spotřebitelském úvěru nezpůsobuje její neplatnost. Nicméně pořád tíží žalobkyni břemeno důkazní, co do prokázání skutečnosti, že došlo mezi účastníky k uzavření smlouvy a že znění předložené soudu odpovídá skutečnému znění, se kterým souhlasily obě strany.

22. Vzhledem k tomu, že uzavření smlouvy o spotřebitelském úvěru nepatří mezi kategorie jednání s osobou veřejnoprávního charakteru podle § 5 a § 6 zákona č. 297/2016 Sb., je přípustné k jejímu podepsání využít kterýkoliv typ elektronického podpisu.

23. Podpis jednajícího (vlastnoruční i elektronický) plní dvě funkce. První funkcí je, že prokazuje, že jednala skutečně podepsaná osoba. Druhou funkcí je, že zabezpečuje nezměnitelnost podepsané listiny. Obě uvedené funkce přitom splňuje pouze zaručený elektronický podpis (viz rozsudek Nejvyššího soudu ze dne datum, sp. zn. spisová značka, dostupný na adrese www.nsoud.cz). Dle nařízení musí zaručený elektronický podpis splňovat mimo jiné požadavek, dle kterého je jednoznačně spojen s podepisující osobou. Rovněž § 562 odst. 1 OZ pro právní jednání učiněné elektronicky stanovuje podmínky zachycení obsahu a určení jednající osoby.

24. Otázkou elektronického podpisu se zabýval Krajský soud v Praze v rozsudku ze dne datum, č. j. spisová značka, kde dospěl k závěru, že „ nelze za elektronický podpis dostatečný k jednoznačnému ověření identity podepsané osoby (a k zachycení konkrétního jednání, které učinila) považovat např. vypsání jména a příjmení v datové zprávě (e-mailu, např. formou tzv. e-mailové patičky), nebo vypsání jména a příjmení textovým editorem v rámci podepisované písemnosti či vypsání nějaké sekvence znaků – kódu, promokódu, popř. připojení obrázku s křivkou vlastnoručního podpisu, nebo fotografie podepsané osoby. To platí i pro uvedení přihlašovacího jména (tzv. ID nebo login) a zadání hesla (PIN) spojeného s následným „odkliknutím“ nějakého dokumentu na konkrétní webové stránce, popřípadě odeslání SMS zprávy z mobilního telefonu určité osoby, telefonické potvrzení identity a souhlasu (prokazované nahrávkou hlasu při hovoru s operátorem), či zjištění IP adresy použité pro připojení k internetu a podobně. Nic z toho totiž z hlediska technologických vlastností samo o sobě objektivně nechrání „podepsaná“ data proti následné změně a ani dostatečně věrohodně, popř. vůbec, neumožňuje jednoznačnou identifikaci podepsané osoby, neboť vytvoření takových „podpisů“ není pod výhradní kontrolou konkrétní (identifikované a autentizovatelné) osoby. Takové údaje nejsou s podepsanými daty nijak pevně technicky spojeny, natož ve smyslu ověření integrity (nezměnitelnosti) podepsaných dat (zpětného určení obsahu jednání). U takových podpisů nelze provést standardizované ověření technické platnosti podpisu a učinit jednoznačný závěr, zda je podpis technicky platný (potažmo pravý), nebo ne. Při právním jednání v listinné podobě by podobný způsob „podepsání“ (např. vypsáním jména a příjmení textovým editorem, vypsáním kódu, přilepením obrazu vlastnoručního podpisu na papírku Post-it apod.) jistě nemohl obstát a není logického důvodu, proč by měl obstát v elektronické podobě. Těžko lze považovat písemnou smlouvu v elektronické podobě s vypsaným jménem a příjmením v editoru za platně podepsanou s tím, že po vytištění již totéž v listinné podobě neobstojí. Opačným výkladem by za písemné právní jednání opatřené (prostým) elektronickým podpisem bylo možné považovat nejen prosté e-maily, SMS zprávy, ale i sdělení na sociálních i komunikačních sítích nejrůznějšího druhu (např. Facebook, WhatsApp apod.), kde jednotlivé fyzické osoby mohou vystupovat pod smyšlenými nebo cizími identitami, tyto libovolně měnit či množit. Bylo by nutné rezignovat na požadavek jistoty o zachycení (původního) obsahu písemného jednání i na požadavek jistoty o podepsané osobě (jednoznačnost). Ve světě elektronických dokumentů je navíc padělání identity a nezjistitelné změny obsahu dokumentů na obou stranách smlouvy mnohem snazší, než ve světě listinných dokumentů a tomu musí odpovídat i výklad příslušných ustanovení tak, aby byl zachován účel a smysl zákona (§ 2 o.z.). Pro kvalitu písemné formy (podpisu) je nutné, aby použité elektronické prostředky (včetně podpisu) samy o sobě objektivně technicky umožňovaly trvalé zachycení obsahu smlouvy, což je dáno již „zaručeným“ elektronickým podpisem“ písemnosti, a také (jednoznačné) určení jednající osoby, což je dáno jen „zaručeným“ elektronickým podpisem založeným (navíc) na kvalifikovaném certifikátu (a vytvořeným pomocí prostředku pro bezpečné vytváření podpisu), resp. uznávaným elektronickým podpisem“.

25. Zdejší soud se s výše uvedeným závěrem zcela ztotožňuje a v podrobnostech na něj odkazuje.

26. V projednávané věci měla být předmětná smlouva o úvěru uzavřena elektronicky prostřednictvím e-mailu a SMS zprávy s autorizačním kódem. Listina předložená soudu ve formátu pdf. označená „SMLOUVA O SPOTŘEBITELSKÉM ÚVĚRU č. hodnota / Anonymizováno (dále jen „Smlouva“) uzavřená mezi:“ obsahuje na poslední straně text vyhotovený v textovém editoru „„Ja, Jméno žalovaného, rodné číslo hodnota potvrzují, že jsem dokument přečetl a s jeho obsahem souhlasím. Na důkaz toho, podpis proveden Anonymizováno elektronickým kódem Anonymizováno“, který však nelze považovat za podpis žalovaného, neboť tento text nepředstavuje vlastnoruční podpis ani se nejedná o elektronický podpis umožňující určení osoby, jedná se toliko o text vytvořený v textovém editoru, který spočívá ve jménu a příjmením žalovaného a PIN kódu. Z dokumentu ani z ničeho jiného nevyplývá, že tyto údaje vyplnil žalovaný. Nebylo prokázáno, že obsah písemnosti se od připojení uvedených údajů nezměnil, resp. že jde o stále stejnou písemnost.

27. Ve věci nebyly prokázány žádné další skutečnosti, že by mezi předchůdkyní žalobkyně a žalovaným probíhala jakákoli jednání či, že by žalovaný obdržel peněžní prostředky. K provedeným platbám soud zdůrazňuje, že ve věci nebylo prokázáno, že by účet č. č. účtu náležel žalovanému či, že by ho žalovaný označil za platební místo.

28. Dále soud konstatuje, že žalobkyně soudu předložila znění smlouvy ve formátu elektronického souboru pdf. S ohledem na absenci zaručeného elektronického podpisu, resp. jakéhokoli podpisu přiřaditelnému žalovanému a jiného prvku prokazující nezměněnost předloženého dokumentu, však nemá soud za prokázané, že žalovaný s předloženým zněním smlouvy souhlasil či že nedošlo ke změně tohoto dokumentu.

29. Žalobkyně zvolená forma jednání, neumožnila zachycení obsahu vůle žalovaného. Rovněž neumožňuje zajištění nezměnitelnosti předložené listiny (tvrzené smlouvy). Soud tak dospěl k závěru, že nebyla prokázána vůle žalovaného uzavřít smlouvu v podobě předložené soudu, neboť tato nebyla žalovaným řádně podepsána, a proto soud uzavírá, že v řízení nebylo prokázáno uzavření předmětné smlouvy o spotřebitelském úvěru mezi žalobkyní a žalovaným natož v podobě předložené soudu. Žalobkyně tak v řízení neunesla svoje břemeno důkazní co do prokázání uzavření smlouvy (v podobě předložené soudu). Jelikož žalobkyně nevyužila svého práva účasti na jednání, soud ji ani nemohl poučit dle § 118a odst. 3 k doplnění označení důkazů.

30. Soud ani neshledal, že by se žalovaný jakkoli obohatil ve smyslu § 2991 a násl. OZ.

Závěr a rozhodnutí o nákladech řízení

31. Soud shledal, že nedošlo k uzavření tvrzené smlouvy mezi předchůdkyní žalobkyně a žalovaným, žalobkyně tedy nemá na základě této tvrzené smlouvy právo ničeho požadovat, a rovněž soud neshledal, že by se žalovaný jakkoli obohatil, a proto žalobu v celém rozsahu zamítl.

32. Žalovaný byl ve věci zcela úspěšný, a proto mu dle § 142 odst. 1 o. s. ř., náleží právo na náhradu nákladů řízení. Žalovanému však za řízení žádné náklady nevznikly, a proto soud rozhodl, že žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení.

Proti tomuto rozsudku lze podat odvolání do 15 dnů ode dne doručení jeho písemného vyhotovení, a to ke Krajskému soudu v Praze, prostřednictvím Okresního soudu v Nymburce. Odvolání je třeba podat ve dvojím vyhotovení.

Nesplní-li žalovaný povinnosti uložené mu tímto rozsudkem v uvedených lhůtách, může se žalobkyně domáhat po jeho právní moci výkonu rozhodnutí u soudu.

Cited legal provisions:
§ 105 vyhl. č. 177/1996 Sb.
§ 142 z. č. 99/1963 Sb.
§ 105 z. č. 262/2006 Sb.
§ 106 z. č. 262/2006 Sb.
§ 109 z. č. 262/2006 Sb.
§ 561 z. č. 89/2012 Sb.
§ 562 z. č. 89/2012 Sb.
§ 582 z. č. 89/2012 Sb.
§ 2991 z. č. 89/2012 Sb.
§ 2 z. č. 257/2016 Sb.
§ 5 z. č. 297/2016 Sb.
§ 6 z. č. 297/2016 Sb.