Decision date: 2023-10-04

Okresní soud v Břeclavi rozhodl samosoudcem Mgr. Josefem Kavalcem ve věci

žalobkyně: osobní údaje žalobkyně zastoupená advokátem údaje o zástupci

proti

žalovanému: osobní údaje žalovaného

o zaplacení částka s příslušenstvím,

I. Žalovaný je povinen zaplatit žalobkyni částku částka spolu se zákonným úrokem z prodlení ve výši 10 % ročně z částky částka za období od datum do zaplacení, a to do tří dnů od právní moci tohoto rozsudku.

II. Žaloba se zamítá co do částky částka co do úroku ve výši 29 % ročně z částky částka za období od datum do zaplacení a co do zákonného úroku z prodlení ve výši 10 % ročně z částky částka za období od datum

do datum a z částky částka za období od datum do zaplacení.

III. Žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení.

1. Žalobkyně se domáhala po žalovaném zaplacení částky částka spolu s kapitalizovaným zákonným úrokem z prodlení ve výši částka, kapitalizovaným úrokem ve výši částka, zákonným úrokem z prodlení ve výši 10 % ročně z částky částka za období od datum do zaplacení a úrokem ve výši 29 % ročně z částky částka za období od datum do zaplacení. Žalobu odůvodnila tím, že mezi žalovaným a právní předchůdkyní žalobkyně, společností právnická osoba, IČO, byla dne datum uzavřena smlouva

o zápůjčce číslo (dále jen„ smlouva“). Nedílnou součástí smlouvy se staly Smluvní

podmínky smlouvy o zápůjčce (dále jen„ smluvní podmínky“) otištěné na zadní straně smlouvy. Na základě této smlouvy poskytla právní předchůdkyně žalobkyně žalovanému peněžní prostředky ve výši částka, které žalovaný obdržel v hotovosti v den uzavření smlouvy, což žalovaný potvrdil svým podpisem smlouvy. V souvislosti s poskytnutou zápůjčkou se žalovaný ve smlouvě zavázal zaplatit také částku částka, jež představuje součet kapitalizovaných úroků za půjčené peněžní prostředky za sjednanou dobu řádného trvání smlouvy ve výši částka, s úrokovou sazbou ve výši 29 % ročně, odměny za zpracování, doručení a administrativní činnost a flexibilní splácení ve výši částka a poplatku za vedení zákaznického účtu a komfortní splácení ve výši částka. Celkovou částku odpovídající součtu poskytnuté zápůjčky a poplatku se žalovaný zavázal uhradit v hotovosti v anonymizováno splátkách po částka, přičemž poslední splátka byla stanovena na datum. Žalovaný však nehradil sjednané splátky řádně a včas, když poslední splátka byla žalovaným uhrazena dne datum. Žalovaný od uzavření smlouvy do data postoupení pohledávky uhradil celkem částka. Pohledávka za žalovaným vyplývající z výše uvedené smlouvy byla na základě smlouvy o postoupení pohledávek ze dne datum postoupena žalobkyni, a to s účinností k tomuto dni. Postoupení pohledávky bylo žalovanému písemně oznámeno. Za období od podpisu smlouvy o postoupení pohledávek ke dni sepisu žaloby nebylo žalovaným na pohledávku žalobkyně ničeho uhrazeno. Žalobkyně po žalovaném požaduje zaplacení dlužné částky ve výši částka sestávající z dlužné jistiny ve výši částka a dlužné částky poplatku ve výši částka. Kromě dlužné částky požaduje žalobkyně také kapitalizovaný zákonný úrok z prodlení ve výši částka, (jedná se o zákonný úrok z prodlení ve výši 10 % ročně počítaný z dlužné jistiny ve výši částka od datum, tj. od marného uplynutí měsíční lhůty po úhradě poslední splátky žalovaným, do data postoupení datum), kapitalizovaný úrok ve výši částka (jedná se o úrok ve výši 29 % ročně počítaný z dlužné jistiny ve výši částka od datum, tj. marného uplynutí lhůty pro úhradu poslední splátky dle splátkového kalendáře, do data postoupení datum), zákonný úrok z prodlení ve výši 10 % za každý den prodlení z dlužné jistiny od prvního dne prodlení (tedy nižší, než jak je upraven nařízením vlády č. 351/2013 Sb.) a úrok ve výši 29 % ročně z dlužné jistiny od datum do zaplacení.

2. Žalovaný se k žalobě nevyjádřil. K jednání soudu dne datum se žalovaný nedostavil, přestože předvolání k jednání mu bylo doručeno postupem podle § 49 zákona č. 99/1963 Sb., občanského soudního řádu, ve znění pozdějších předpisů (dále jen„ OSŘ“) dne datum. Zástupce žalobkyně se z nařízeného jednání omluvil. Soud proto ve věci jednal a rozhodl dle ustanovení

§ 101 odst. 3 OSŘ v nepřítomnosti účastníků, přičemž vycházel z obsahu spisu a provedených důkazů.

3. Ze smlouvy o zápůjčce číslo ze dne datum soud zjistil, že ji uzavřela společnost právnická osoba, IČO se žalovaným jako zákazníkem a tentýž den mu v hotovosti poskytla peněžní prostředky ve výši částka. Žalovaný se zavázal částku částka spolu s poplatkem částka, vypočteným jako součet úroku částka, poplatku za zpracování, doručení, administrativní činnost a flexibilní splácení částka a poplatku za vedení zákaznického účtu a komfortní splácení částka, tedy celkem částku částka zaplatit v hotovosti v anonymizováno splátkách po částka a poslední splátku ve výši částka s tím, že první splátkové období začíná běžet dnem uzavření smlouvy. Zápůjční úroková sazba vztahující se k zápůjčce činí 29 % ročně a je pevná pro celou sjednanou dobu trvání smlouvy. Splátky byly splatné vždy do rukou oprávněné osoby právní předchůdkyně žalobkyně. Smlouva byla oběma účastníky řádně podepsána a její nedílnou součástí se staly Smluvní podmínky smlouvy o zápůjčce otištěné na zadní straně smlouvy.

4. Ze zákaznické karty – Žádost o spotřebitelský úvěr ze dne datum soud zjistil, že jsou v ní informace od žalovaného týkající se jeho rodinných, majetkových, pracovních a výdělkových poměrů. Tyto informace sloužily právní předchůdkyni žalobkyně k posouzení schopnosti žalovaného splácet zápůjčku. Ze zákaznické karty mimo jiné vyplývá, že žalovaný je svobodný,

bezdětný, a žije v nájemním bytě. Je zaměstnán na plný pracovní úvazek u společnosti právnická osoba, na pracovní pozici operátor. Jeho příjem ze zaměstnání činí částka, žádné další příjmy nemá. Nemá vydanou žádnou kreditní kartu, nemá zápůjčku u jiné společnosti a má bankovní účet. Tyto skutečnosti měla předchůdkyně žalobkyně ověřit z výplatní pásky za měsíc březen a duben rok a pracovní smlouvy. Výdaje žalovaného činí měsíčně částka za externí splátky zápůjček a částku částka za odhadované měsíční výdaje.

5. Ze Smlouvy o postoupení pohledávek soud zjistil, že byla uzavřena mezi právní předchůdkyní žalobkyně jako postupitelem a žalobkyní jako postupníkem dne datum, a její nedílnou součástí se stala Příloha číslo smlouvy o postoupení pohledávek. Na základě této smlouvy

o postoupení pohledávek se žalobkyně stala věřitelem pohledávky ze smlouvy o zápůjčce

číslo.

6. Z Oznámení o postoupení pohledávky ze dne datum soud zjistil, že tímto dopisem právní předchůdkyně žalobkyně oznámila žalovanému postoupení pohledávky na žalobkyni. Z tohoto dopisu soud dále zjistil, že výše pohledávky žalovaného činí ze smlouvy o zápůjčce číslo celkem částka bez příslušenství. Podle poštovního podacího lístku byl dopis ze dne datum žalovanému odeslán dne datum na adresu jeho bydliště a současně místa výběru hotovostních splátek – ulice a číslo, obec.

7. Z tabulky umoření ke smlouvě o zápůjčce číslo soud zjistil, že poslední splátku uhradil žalovaný dne datum a dále svoji pohledávku již nesplácel. Celkem tak žalovaný uhradil částku částka. Dlužná jistina činí částka, dlužné poplatky částku částka.

8. Z Výzvy k plnění se základním skutkovým a právním rozborem předcházející žalobě ze dne

datum a poštovního podacího lístku z téhož dne soud zjistil, že žalobkyně před podáním žaloby vyzvala žalovaného k úhradě dlužné částky z pohledávky číslo to nejpozději do datum.

9. Podle ustanovení § 2390 zákona č. 89/2012 Sb., občanského zákoníku ve znění pozdějších předpisů (dále jen„ o. z.“), přenechá-li zapůjčitel vydlužiteli zastupitelnou věc tak, aby ji užil podle libosti a po čase vrátil věc stejného druhu, vznikne smlouva o zápůjčce.

10. Podle ustanovení § 1970 o. z., po dlužníkovi, který je v prodlení se splácením peněžitého dluhu, může věřitel, který řádně splnil své smluvní a zákonné povinnosti, požadovat zaplacení úroku z prodlení, ledaže dlužník není za prodlení odpovědný. Výši úroku z prodlení stanoví vláda nařízením; neujednají-li strany výši úroku z prodlení, považuje se za ujednanou výše takto stanovená.

11. Podle ustanovení § 86 odst. 1, odst. 2 zákona o spotřebitelském úvěru poskytovatel před uzavřením smlouvy o spotřebitelském úvěru nebo změnou závazku z takové smlouvy spočívající ve významném navýšení celkové výše spotřebitelského úvěru posoudí úvěruschopnost spotřebitele na základě nezbytných, spolehlivých, dostatečných a přiměřených informací získaných od spotřebitele, a pokud je to nezbytné, z databáze umožňující posouzení úvěruschopnosti spotřebitele nebo i z jiných zdrojů. Poskytovatel poskytne spotřebitelský úvěr jen tehdy, pokud z výsledku posouzení úvěruschopnosti spotřebitele vyplývá, že nejsou důvodné pochybnosti o schopnosti spotřebitele spotřebitelský úvěr splácet. Poskytovatel při posouzení úvěruschopnosti spotřebitele posuzuje zejména schopnost spotřebitele splácet sjednané pravidelné splátky spotřebitelského úvěru, a to na základě porovnání příjmů a výdajů spotřebitele a způsobu plnění dosavadních dluhů.

12. Podle ustanovení § 87 odst. 1 zákona o spotřebitelském úvěru poskytne-li poskytovatel spotřebiteli spotřebitelský úvěr v rozporu s § 86 odst. 1 větou druhou, je smlouva neplatná. Spotřebitel může uplatnit námitku neplatnosti v tříleté promlčecí lhůtě běžící ode dne uzavření

smlouvy. Spotřebitel je povinen vrátit poskytnutou jistinu spotřebitelského úvěru v době přiměřené jeho možnostem.

13. V řízení bylo zjištěno, že mezi právní předchůdkyní žalobkyně a žalovaným byla v písemné podobě, uzavřena smlouva o zápůjčce číslo ve smyslu ustanovení § 2390 o. z., na základě které právní předchůdkyně žalobkyně přenechala žalovanému finanční hotovost ve výši

částka, kterou měl spolu s poplatkem ve výši částka, celkem ve výši částka vrátit v dohodnutých splátkách, jak shora uvedeno, nejpozději dne datum, což je den splatnosti sjednané anonymizováno měsíční splátky. Žalovaný do datum (datum poslední splátky žalovaného) zaplatil na poskytnutou zápůjčku částka.

14. Soud se předně zabýval tím, zda předchůdkyně žalobkyně při uzavírání smlouvy o zápůjčce řádně posoudila schopnost žalovaného splácet zápůjčku ve smyslu ustanovení § 86 odst. 1, odst. 2 zákona o spotřebitelském úvěru a dospěl k závěru, že nikoliv. Žalobkyně sice předložila zákaznickou kartu, ve které jsou uvedeny údajné příjmy a výdaje žalovaného, avšak k prokázání pravdivosti údajů uvedených v této kartě nepředložila žádné listiny. A to ani ty, na které je v zákaznické kartě odkazováno. Vzhledem k tomu, že žalobkyně nepředložila pracovní smlouvu ani výplatní pásky žalovaného, nebylo v řízení prokázáno, zda žalovaný skutečně dosahoval příjmu uvedeného v zákaznické kartě, a tedy zda předchůdkyně žalobkyně před uzavřením smlouvy tento údaj ověřila. Zjištění bližších údajů o zaměstnání žalovaného bylo podle přesvědčení soudu na místě i s ohledem na firmu zaměstnavatele žalovaného, která nasvědčuje tomu, že by mohlo jít o pracovní agenturu, což by mohlo mít dopad na stabilitu zaměstnání žalovaného i jeho příjmu. Navíc i z dalšího obsahu zákaznické karty plyne, že předchůdkyně žalobkyně při ověřování úvěruschopnosti žalovaného postupovala ledabyle. Podle zákaznické karty žalovaný v době uzavření smlouvy o zápůjčce neměl zápůjčku u jiné společnosti, avšak v rozporu s tímto tvrzením je v kolonce„ Běžné měsíční výdaje“ uvedena částka částka jako externí splátka zápůjček. Zevně podhodnocena je i výše dalších výdajů žalovaného, když je zřejmé, že za částka měsíčně si těžko mohl zajistit bydlení, stravu, dopravu a další obvyklé výdaje. Soud tedy dospěl k závěru, že posouzení úvěruschopnosti žalovaného je nedostatečné a zjevně nesprávné.

15. V důsledku toho je smlouva dle § 86 zákona o spotřebitelském úvěru neplatná. Podle § 588 o. z. se jedná o absolutní neplatnost, neboť smlouva odporuje zákonu a zjevně narušuje veřejný pořádek. Účastníkům z tohoto neplatného právního vztahu nevznikají žádná práva ani povinnosti. Zde soud odkazuje na judikaturu (srov. Rozsudek Nejvyššího soudu ze dne

25. 7. 2018, sp. zn. 33 Cdo 2178/2018 či nález Ústavního soudu ze dne datum,

sp. zn. III ÚS 4129/18).

16. Žalovaný je tak povinen žalobkyni vrátit pouze peněžní prostředky, které mu předchůdkyně žalobkyně poskytla a o které se tak žalovaný bezdůvodně obohatil na úkor žalobkyně podle

§ 2993 o. z., ponížené o úhradu, kterou žalovaný předchůdkyni na svůj dluh již zaplatil. Žalobkyně poskytla žalovanému částku částka, na kterou žalovaný uhradil částku částka, k úhradě zbývá částka částka, kterou soud žalobkyni přiznal. Rovněž přiznal žalobkyni zákonný úrok z prodlení z přisouzené částky od datum do zaplacení. Vzhledem k tomu, že soud nezná aktuální možnosti žalovaného, uložil mu povinnost vrátit dlužnou část jistiny žalobkyni ve lhůtě do 3 dnů od právní moci tohoto rozsudku.

17. Splatnost pohledávky soud odvíjí ode dne, kdy byl žalovaný žalobkyní vyzván k plnění. Podle poštovního podacího archu byla výzva k plnění, za kterou soud považuje Oznámení

o postoupení pohledávky ze dne datum odeslána žalovanému dne datum. Tato výzva byla žalovanému doručena třetí pracovní den po odeslání, tj. dne datum ve smyslu ustanovení § 573 o. z. Od datum je žalovaný s úhradou peněžitého dluhu v prodlení. Nárok žalobkyně na zaplacení úroku z prodlení má oporu v ustanovení § 1970 o. z., neboť se žalovaný

ocitl v prodlení s plněním peněžitého dluhu vůči žalobkyni. Výše úroku z prodlení je nižší, než výše stanovená nařízením vlády č. 351/2013 Sb.

18. Jak je patrné z výše uvedeného, další nároky žalobkyně opírající se o znění předmětné smlouvy (úroky, poplatky) jsou s ohledem na neplatnost této smlouvy nedůvodné. Obdobná situace je i ohledně zákonného úroku z prodlení, neboť přiměřená doba k vrácení dlužné jistiny je uvedena ve výroku I. tohoto rozsudku. Žalovaný by se ocitl v prodlení, teprve pokud by nesplácel dle rozhodnutí soudu. Proto soud žalobu ve zbývajícím rozsahu výrokem II. tohoto rozsudku zamítl.

19. O náhradě nákladů řízení bylo rozhodnuto podle ustanovení § 142 odst. 2 OSŘ, podle kterého účastníku, který měl ve věci úspěch jen částečný, soud náhradu nákladů poměrně rozdělí, popřípadě vysloví, že žádný z účastníků nemá na náhradu nákladů právo. V této věci byl neúspěch žalobkyně vyšší než její úspěch, a proto soud rozhodl tak, že žádnému z účastníků právo na náhradu nákladů řízení nepřiznal.

Proti tomuto rozsudku lze podat odvolání do 15 dnů ode dne doručení jeho písemného vyhotovení ke Krajskému soudu v Brně prostřednictvím podepsaného soudu.

Nesplní-li povinný dobrovolně, co mu ukládá vykonatelné rozhodnutí, může oprávněná podat návrh na výkon rozhodnutí.

Cited legal provisions:
§  nař. vl. č. 351/2013 Sb.
§ 142 z. č. 99/1963 Sb.
§ 101 z. č. 99/1963 Sb.
§ 1970 z. č. 89/2012 Sb.
§ 2390 z. č. 89/2012 Sb.
§ 588 z. č. 89/2012 Sb.
§ 2993 z. č. 89/2012 Sb.
§ 573 z. č. 89/2012 Sb.