Decision date: 2022-04-04

Okresní soud v Novém Jičíně rozhodl soudkyní JUDr. Naděždou Červenkovou ve věci

žalobkyně: osobní údaje žalobkyně zastoupená advokátem údaje o zástupci

proti

žalované: osobní údaje žalované

pro zaplacení 22 500 Kč s příslušenstvím,

I. Žalovaná je povinna zaplatit žalobkyni částku ve výši 9 250 Kč se zákonným úrokem z prodlení ve výši 10 % ročně za dobu od 20. 7. 2021 do zaplacení, kapitalizovaný zákonný úrok z prodlení za dobu od 4. 9. 2019 do 11. 6. 2021 ve výši 1 637,12 Kč a 473 Kč nákladů spojených s uplatněním pohledávky, to vše do 3 dnů od právní moci rozsudku.

II. Návrh, aby žalovaná byla povinna zaplatit žalobkyni částku ve výši 5 750 Kč se zákonným úrokem z prodlení ve výši 10 % ročně za dobu od 20. 7. 2021 do zaplacení, kapitalizovaný zákonný úrok z prodlení za dobu od 4. 9. 2021 do 21. 6. 2021 ve výši 1 017,67 Kč, kapitalizovaný úrok ve výši 7 150 Kč a částku 7 500 Kč smluvní pokuty, se zamítá.

III. Žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení.

1. Žalobou doručenou soudu dne 25. 11. 2021 se žalobkyně domáhala po žalované zaplacení částky 15 000 Kč se zákonným úrokem z prodlení z částky 15 000 Kč od 20. 7. 2021 do zaplacení ve výši 10 %, kapitalizovaného zákonného úroku z prodlení ve výši 2 654,79 Kč, kapitalizovaného úroku ve výši 7 150 Kč, nákladů spojených s uplatněním pohledávky ve výši 473 Kč, částky ve výši 7 500 Kč a náhrady nákladů řízení.

2. Žalobu odůvodnila tvrzením, že právní předchůdce žalobkyně, společnost právnická osoba, IČO, sídlem adresa číslo, jejíž přílohu tvořil předpis splátek. Na základě uzavřené smlouvy byla žalované v hotovosti poskytnuta jistina úvěru 15 000 Kč, kterou převzala při podpisu smlouvy, což stvrdila vlastnoručním podpisem smlouvy. Spolu s jistinou úvěru se žalovaná zavázala uhradit příslušenství úvěru za dobu jeho trvání ve výši 12 900 Kč spočívající v kapitalizovaném smluvním úroku, poplatku za správu úvěru, případně poplatku za uzavření smlouvy splatném při uzavření smlouvy a poplatku za hotovostní inkaso splátek. Vzhledem ke skutečnosti, že jednorázový administrativní poplatek, pokud byl sjednán, byl uhrazen při uzavření smlouvy, zbývalo žalované splatit částku ve výši 27 900 Kč. Žalovaná se v uzavřené smlouvě zavázala úvěr původnímu věřiteli splatit ve 14 měsíčních splátkách ve výši 1 992,86 Kč, přičemž první splátka byla splatná v kalendářním měsíci následujícím po měsíci, v němž byla smlouva uzavřena. Splatnost poslední splátky a zároveň celková splatnost úvěru pak připadala na den datum Smlouva byla uzavřena na základě žalovanou vyplněné Žádosti o poskytnutí spotřebitelského úvěru, do které žalovaná uvedla základní údaje o své osobě a dále pak okolnosti vypovídající o její finanční situaci, jakými jsou údaje o zaměstnání, ostatních finančních závazcích, výši měsíčních příjmů, výši měsíčních výdajů a požadovanou výši úvěru. Správnost poskytnutých a vyplněných údajů žalovaná stvrdila svým vlastnoručním podpisem žádosti. Na základě žádosti byla s odbornou způsobilostí posuzovaná schopnost žalované splácet úvěr a možnost dostát svému závazku. S ohledem na výši příjmů a výši požadovaného úvěru původní věřitel vyhodnotil žalovanou jako způsobilou ke splácení úvěru takové výše, jaká ji byla poskytnuta. Žalovaná však sjednanou částku neuhradila řádně a včas, a to tím, že do sjednané doby splatnosti úvěru svůj závazek nesplatila. Žalovaná uhradila částku ve výši 5 750 Kč. Žalovaná poskytnutý úvěr ke dni splatnosti poslední splátky, tj. do 3. 9. 2019 řádně nesplatila a dostala se tak do prodlení s úhradou částky 23 300 Kč, kterou představoval součet zůstatku jistiny ve výši 22 380 Kč a zůstatku smluvního příslušenství pohledávky ve výši 920 Kč. V důsledku prodlení žalované vznikl původnímu věřiteli nárok na zákonný úrok z prodlení z neuhrazené jistiny a i nárok na smluvní pokutu ve výši 0,1 % z dlužné částky za každý započatý den prodlení. Žalobkyně učinila rozhodnutí v soudním řízení ku prospěchu žalované neuplatnit postoupené sankční poplatky, postoupené paušální náklady na vymáhání pohledávky, část smluvní pokuty jakož i kapitalizovaného zákonného úroku z prodlení. Požaduje tak nesplacenou jistinu ve výši 15 000 Kč, nesplacený kapitalizovaný smluvní úrok 2 175 Kč, nesplacený poplatek za správu úvěru 1 725 Kč, nesplacený poplatek za hotovostní výběr splátek 3 250 Kč, kapitalizovaný zákonný úrok z prodlení ve výši 2 654,79 Kč, účelně vynaložené náklady mimosoudního vymáhání spojené s uplatněním pohledávky ve výši 473 Kč a smluvní pokutu ve výši 7 500 Kč. Žalobkyně uvedla, že ke dni 28. 9. 2018 byla část závodu původního věřitele, tj. společnosti právnická osoba, převedena na společnost právnická osoba, IČO. V důsledku koupě části závodu se tak věřitelem pohledávky evidované za žalovaným stala spol. právnická osoba, IČO jako přechodný věřitel. Z přechodného věřitele byla pohledávka za žalovaným následně postoupena na žalobkyni, a to na základě Smlouvy o postoupení pohledávek ze dne 19. 7.2021 s účinností k témuž dni, přičemž změna v osobě věřitele byla žalované oznámena přípisem původního věřitele ze dne 5. 8. 2021. Žalovaná byla dále výzvou před podáním žaloby ze dne 18. 10. 2021 vyzvána k úhradě dluhu, ničeho však nezaplatila.

3. Žalobkyně byla usnesením Okresního soudu v Novém Jičíně č. j. 6 C 413/2021-9 ze dne 5. 1. 2022 vyzvána, aby ve lhůtě 15 dnů doplnila svá tvrzení uvedená v žalobě o tom, zda a jakým způsobem právní předchůdkyně žalobkyně posuzovala a prověřovala podle zákona č. 257/2016 Sb. o spotřebitelském úvěru, schopnost žalované splácet tvrzený úvěr včetně příslušenství (tzv. úvěruschopnost) a v téže lhůtě označila a zaslala soudu důkazy k prokázání doplněných tvrzení.

4. Žalobkyně ve svém vyjádření ze dne 27. 1. 2022 uvedla, že schopnost žalované splácet úvěr byla posuzována s odbornou péčí. S ohledem na výši příjmů a výši úvěru, původní věřitel vyhodnotil žalovanou jako způsobilou ke splácení úvěru takové výše, jaká ji byla poskytnuta, tedy 15 000 Kč. Dle údajů uvedených žalovanou jí měsíčně zbývalo k úhradě případných ostatních závazků 4 109 Kč, v takovém případě tak bylo možno dovodit, že žalovaná byla v takové finanční situaci, která jí umožnila splácet další závazky, a to i s ohledem na to, že výše měsíční splátky dle uzavřené smlouvy byla 1 992 Kč. Žalované tak mělo i po odečtení měsíčních splátek dotčeného úvěru, dle tvrzených údajů, měsíčné zůstat cca 2 100 Kč, kterými mohla volně disponovat. Za dané situace tak nebyl jediný důvod se domnívat, že by žalovaná nebyla schopna dostát svým závazkům a nemohla splácet spotřebitelský úvěr. Vzhledem k výše uvedenému má žalobkyně za to, že prokázala řádné posouzení a prověření bonity žalované pro účely poskytnutí spotřebitelského úvěru žalované v požadované výši.

5. Žalovaná se k žalobě nevyjádřila, k jednání dne 4. 4. 2022 se nedostavila, svou neúčast omluvila s tím, že je nemocná. Žalobkyně prostřednictvím právního zástupce svou neúčast u jednání písemně omluvila a souhlasila s rozhodnutím soudu v nepřítomnosti. Soud proto věc projednal a rozhodl v nepřítomnosti účastníků, když přitom vycházel z obsahu spisu a z provedených důkazů. (§ 101 odst. 3 zákona č. 99/1963 Sb., občanského soudního řádu, dále jen „o. s. ř.)

6. Z předložených listin vzal soud za prokázané, že právní předchůdkyně žalobkyně uzavřela se žalovanou dne datum Smlouvu o úvěru číslo na základě níž právní předchůdkyně žalobkyně poskytla žalované částku ve výši 15 000 Kč. Částka 12 300 Kč měla představovat celkové náklady spotřebitelského úvěru (zahrnující úrok ve výši 28 % z jistiny, tedy z úroku ve výši 4 200 Kč, poplatku za správu úvěru ve výši 3 300 Kč a poplatku za hotovostní výběr splátek ve výši 4 800 Kč). Žalovaná měla žalobkyni plnit v 14 pravidelných měsíčních splátkách po 1 950 Kč, přičemž každá splátka byla splatná 3. dne v kalendářním měsíci počínaje měsícem následujícím po měsíci, ve kterém byla smlouva uzavřena. Smluvní strany se dohodly, že věřitel je oprávněn požadovat po dlužníkovi smluvní pokutu ve výši 0,1 % denně z částky, ohledně níž je dlužník v prodlení. Žalovaná na pohledávku uhradila celkem částku ve výši 5 750 Kč. Ze žádosti o poskytnutí spotřebitelského úvěru bylo zjištěno, že žalovaná je na mateřské dovolené, bydlí v nájmu, má nezaopatřené dítě. Její měsíční příjmy činí rodičovský příspěvek ve výši částka, příspěvek na bydlení ve výši částka, celkem příjem ve výši částka. Průměrný příjem celé domácnosti činí částka, toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. Výdaje na bydlení činí částku částka, energie částka, stravování částka, ostatní výdaje částka, splátky úvěru částka, průměrné měsíční výdaje částka, výdaje celé domácnosti celkem částka (ze Smlouvy o úvěru číslo z Žádosti o poskytnutí spotřebitelského úvěru ze dne datum, z předpisu splátek) Z Finanční analýzy ze dne datum vyplývá, že žadateli – žalované lze poskytnout úvěr s maximální výší měsíční splátky 3 109 Kč (z finanční analýzy) Z Oznámení Úřadu práce v obec o přiznání dávky státní sociální podpory ze dne 26. 1. 2018 bylo zjištěno, že žalované byl přiznán rodičovský příspěvek od 1. 1. 2018 v částce částka a příspěvek na bydlení ve výši částka. Z Dohody o provedení práce ze dne 1. 2. 2018 bylo zjištěno, že žalovaná byla zaměstnána u právnická osoba, spol. s r.o. na dobu určitou ode dne 1. 2. 2018 do 31. 7. 2018. Z výpisů z účtů žalované u Poštovní spořitelny bylo zjištěno, že celkové příjmy žalované v období od 1. 4. 2018 do 30. 4. 2018 činily částku 12 604, 42 Kč, výdaje částku 12 538,05 Kč, za období od 1. 5. 2018 do 31. 5. 2018 činily příjmy 12 896 Kč, výdaje 12 810 Kč. Z dokladu SIPO na jméno jméno příjmení byla zjištěna platba ve výši částka za elektřinu a nájem. (z Oznámení Úřadu práce v obec ze dne 26. 1. 2018, z Dohody o provedení práce ze dne 1. 2. 2018, z výpisů z účtu žalované) Žalobkyně vyzvala žalovanou k zaplacení dluhu výzvou před podáním žaloby. (z výzvy k úhradě před podáním žaloby ze dne 18. 10. 2021, z podacího archu) Ke dni 28. 9. 2018 byla část závodu původního věřitele, tj. společnosti právnická osoba, převedena na společnost právnická osoba, IČO. V důsledku koupě části závodu se tak věřitelem pohledávky evidované za žalovanou stala spol. právnická osoba, IČO jako přechodný věřitel. Z přechodného věřitele byla pohledávka za žalovaným následně postoupena na žalobkyni, a to na základě Smlouvy o postoupení pohledávek ze dne 19. 7.2021 s účinností k témuž dni, přičemž změna v osobě věřitele byla žalované oznámena přípisem původního věřitele ze dne 5. 8. 2021 (ze Smlouvy o postoupení pohledávek, z oznámení o postoupení pohledávky ze dne 5. 8. 2021)

7. Soud učinil následující závěr o skutkovém stavu: dne 3. 7. 2018 právní předchůdkyně žalobkyně poskytla žalované částku ve výši 15 000 Kč a žalovaná se zavázala vrátit částku ve výši 27 300 Kč (jistina 15 000 Kč a příslušenství úvěru ve výši 12 300 Kč) v 14 měsíčních splátkách po 1 950 Kč, když první splátka byla splatná 3. den v kalendářním měsíci počínaje měsícem následujícím po měsíci, ve kterém byla smlouva uzavřena. Žalovaná uhradila na poskytnutý úvěr částku ve výši 5 750 Kč. Žalobkyně u příležitosti poskytnutí úvěru žalovanému nepostupovala s odbornou péčí a neposuzovala úvěruschopnost žalované tak, aby mohla na základě dostatečných informací posoudit, že žalovaná bude schopna spotřebitelský úvěr splácet. Žalovaná uhradila na poskytnutý úvěr částku ve výši 5 750 Kč a žalobkyně nezkoumala, zda a z jakých prostředků bude žalovaná schopna splácet další splátky, když v době uzavření předmětného úvěru byla na mateřské dovolené, pobírala pouze sociální dávky. Z Dohody o provedení práce nevyplývá, kolik činil příjem žalované. Rovněž z výpisů z účtu žalované byly zjištěny zůstatky v řádu korun, není tedy zřejmé, z čeho by splácela 1 950 Kč měsíčně.

8. Dle § 2395 zákona č. 89/2012 Sb., občanského zákoníku (dále též „o. z.“) smlouvou o úvěru se úvěrující zavazuje, že úvěrovanému poskytne na jeho požádání a v jeho prospěch peněžní prostředky do určité částky, a úvěrovaný se zavazuje poskytnuté peněžní prostředky vrátit a zaplatit úroky.

9. Dle § 1970 o. z., po dlužníkovi, který je v prodlení se splácením peněžitého dluhu, může věřitel, který řádně splnil své smluvní a zákonné povinnosti, požadovat zaplacení úroku z prodlení, ledaže dlužník není za prodlení odpovědný. Výši úroku z prodlení stanoví vláda nařízením; neujednají-li strany výši úroku z prodlení, považuje se za ujednanou výše takto stanovená.

10. Podle § 1879 o. z., věřitel může celou pohledávku nebo její část postoupit smlouvou jako postupitel i bez souhlasu dlužníka jiné osobě (postupníkovi).

11. Podle ustanovení § 86 odst. 1 zákona č. 257/2016 Sb., o spotřebitelském úvěru, poskytovatel před uzavřením smlouvy o spotřebitelském úvěru nebo změnou závazku z takové smlouvy spočívající ve významném navýšení celkové výše spotřebitelského úvěru posoudí úvěruschopnost spotřebitele na základě nezbytných, spolehlivých, dostatečných a přiměřených informací získaných od spotřebitele, a pokud je to nezbytné, z databáze umožňující posouzení úvěruschopnosti spotřebitele nebo i z jiných zdrojů. Poskytovatel poskytne spotřebitelský úvěr jen tehdy, pokud z výsledku posouzení úvěruschopnosti spotřebitele vyplývá, že nejsou důvodné pochybnosti o schopnosti spotřebitele spotřebitelský úvěr splácet.

12. Podle ustanovení § 86 odst. 2 zákona o spotřebitelském úvěru, poskytovatel při posouzení úvěruschopnosti spotřebitele posuzuje zejména schopnost spotřebitele splácet sjednané pravidelné splátky spotřebitelského úvěru, a to na základě porovnání příjmů a výdajů spotřebitele a způsobu plnění dosavadních dluhů. Hodnotu majetku přitom zohledňuje tehdy, jestliže ze smlouvy o spotřebitelském úvěru vyplývá, že spotřebitelský úvěr má být částečně nebo úplně splacen výnosem z prodeje majetku spotřebitele, nikoli pravidelnými splátkami, nebo jestliže z finanční situace spotřebitele vyplývá, že bude schopen splácet spotřebitelský úvěr bez ohledu na své příjmy.

13. Podle ustanovení § 2991 odst. 1, 2 o. z., kdo se na úkor jiného bez spravedlivého důvodu obohatí, musí ochuzenému vydat, oč se obohatil. Bezdůvodně se obohatí zvláště ten, kdo získá majetkový prospěch plněním bez právního důvodu, plněním z právního důvodu, který odpadl, protiprávním užitím cizí hodnoty nebo tím, že za něho bylo plněno, co měl po právu plnit sám.

14. Žalobkyně u příležitosti poskytnutí úvěru žalované nepostupovala s odbornou péčí a neposuzovala úvěruschopnost žalované tak, aby mohla na základě dostatečných informací posoudit, že žalovaná bude schopna poskytnuté peněžní prostředky vrátit. Navíc žalobkyně (resp. právní předchůdkyně) nijak neprokázala, že by zkoumala poměry žalované z databáze umožňující posouzení úvěruschopnosti spotřebitele nebo i z jiných zdrojů včetně exekucí, jak předepisuje cit. ust. § 86 odst. 1, zákona č. 257/2016 Sb. Z tohoto důvodu soud v souladu s ust. § 86/1,2 zákona o spotřebitelském úvěru posoudil předmětnou úvěrovou smlouvu ze dne datum jako neplatnou. (srovnej NS 33 Cdo 2178/2018)

15. Žalovaná od žalobkyně obdržela částku 15 000 Kč, na kterou uhradila částku ve výši 5 750 Kč. K úhradě tak zůstává částka 9 250 Kč, která představuje bezdůvodné obohacení žalované na úkor žalobkyně ve smyslu ustanovení § 2991 o. z. Soud v této části žalobě vyhověl a zavázal žalovanou k povinnosti zaplatit žalobkyni částku 9 250 Kč spolu se zákonným úrokem z prodlení ve výši 10 % ročně za dobu od 20. 7. 2021 do zaplacení, kapitalizovaný zákonný úrok z prodlení ve výši 1 637,12 Kč za dobu od 4. 9. 2019 do 11. 6. 2021 a náklady spojené s uplatněním pohledávky ve výši 473 Kč. Oprávnění žalobkyně požadovat úroky z prodlení je v souladu s ustanovením § 1970 o. z. a § 2 nařízení vlády č. 351/2013 Sb. Ohledně dalších požadovaných nároků soud žalobu zamítl.

16. Výrok o nákladech řízení je odůvodněn ustanovením § 142 odst. 2 o. s. ř., podle něhož měl-li účastník ve věci úspěch jen částečný, soud náhradu nákladů poměrně rozdělí, popřípadě vysloví, že žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení. Jelikož převážně úspěšné žalované žádné náklady v řízení nevznikly, rozhodl soud jak ve výroku uvedeno.

Proti tomuto rozsudku lze podat odvolání do 15 dnů ode dne doručení jeho písemného vyhotovení, a to ke Krajskému soudu v Ostravě, prostřednictvím Okresního soudu v Novém Jičíně. Odvolání je třeba podat ve dvojím vyhotovení.

Nesplní-li žalovaná povinnosti uložené ji tímto rozsudkem v uvedených lhůtách, může se žalobkyně domáhat po jeho právní moci výkonu rozhodnutí u soudu.

Cited legal provisions:
§ 2991 z. č. 89/2012 Sb.
§ 2395 z. č. 89/2012 Sb.
§ 86/1,2 z. č. 257/2016 Sb.