Decision date: 2021-06-07

Okresní soud v Břeclavi rozhodl samosoudcem Mgr Josefem Kavalcem ve věci

žalobkyně: osobní údaje žalobkyně zastoupená advokátkou údaje o zástupci

proti

žalovanému: osobní údaje žalovaného

o zaplacení částka s příslušenstvím,

I. Žalovaný je povinen zaplatit žalobkyni částku částka spolu se zákonným úrokem z prodlení ve výši 10 % ročně z částky částka za období od datum do zaplacení, a to do tří dnů od právní moci tohoto rozsudku.

II. Žalovaný je povinen zaplatit žalobkyni na náhradě nákladů řízení částku částka, a to do tří dnů od právní moci tohoto rozsudku k rukám zástupkyně žalobkyně.

Žalobkyně se domáhala po žalovaném zaplacení částky částka spolu se zákonným úrokem z prodlení, jak uvedeno ve výroku I. tohoto rozsudku. Žalobu odůvodnila tím, že v souladu s ustanovením § 15 zákona č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla (dále jen„ zákon“) zjistila, že žalovaný je vlastníkem osobního automobilu se zdvihovým objemem válců motoru nad číslo cm3 do číslo cm3, registrační značka, přičemž vozidlo vedené v příslušném registru vozidel nemělo v období od datum do datum, tedy anonymizováno dní, uzavřeno pojištění odpovědnosti z provozu vozidla (tzv. povinné ručení). Podle § 4 odst. 1 zákona má žalobkyně právo na příspěvek za každý den, po který nebylo vozidlo pojištěno a podle téhož ustanovení odst. 4 zákona má žalobkyně nárok na zaplacení poplatku spojeného s mimosoudním uplatněním práva na příspěvek. Denní sazba příspěvku podle vyhlášky Ministerstva financí č. 205/1999 Sb. činí podle § 2 odst. 1 písm. f) pro osobní automobil se zdvihovým objemem válců motoru nad číslo cm3 do číslo cm3, částku částka. Základ příspěvku činí částka, poplatek spojený s mimosoudním uplatněním práva na příspěvek činí podle § 2a citované vyhlášky částku částka, celkem částka. Žalobkyně zaslala žalovanému dne datum výzvu k úhradě příspěvku. Protože žalovaný v zákonné lhůtě 30 dnů od doručení písemné výzvy, žalobkyni dlužnou částku neuhradil, ke dni datum se stala pohledávka splatná. Žalobkyně dále požaduje zákonný úrok z prodlení z dlužné částky od prvního dne prodlení.

Žalovaný se k žalobě nevyjádřil. Jednání ve věci bylo nařízené na den datum. Žalobkyně se z nařízeného jednání omluvila. Žalovaný se k nařízenému jednání bez omluvy nedostavil, přestože předvolání mu bylo doručeno dne datum, postupem podle ustanovení § 49 zákona č. 99/1963 Sb., občanského soudního řádu, ve znění pozdějších předpisů (dále jen„ OSŘ“). Soud proto ve věci jednal a rozhodl dle ustanovení § 101 odst. 3 OSŘ v nepřítomnosti účastníků řízení.

Z provedeného dokazování soud zjistil, že žalovaný jako vlastník osobního automobilu se zdvihovým objemem válců motoru nad číslo cm3 do číslo cm3, registrační značka neměl uzavřeno pojištění odpovědnosti z provozu vozidla za období od datum do datum, tedy celkem anonymizováno dní. Je proto povinen uhradit žalobkyni příspěvek za dobu, po kterou bylo vozidlo provozováno v rozporu se zákonem č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla. Denní sazba příspěvku dle druhu vozidla činí v případě žalovaného částku částka. Základ příspěvku tedy činí částka (anonymizováno Kč/den x anonymizováno dní), náklady na jeho uplatnění činí částka. Žalovaný, přestože byl v souladu s ustanovením § 4 odst. 6 zákona vyzván žalobkyní k úhradě zákonného příspěvku za nepojištěné období od datum do datum, přičemž výzva mu byla doručena dne datum, svou povinnost v zákonné 30 denní lhůtě dobrovolně nesplnil, proto mu žalobkyně po marném uplynutí lhůty zaslala dne datum upomínku. Žalovaný ničeho neuhradil, přestože mu dne datum žalobkyně zaslala předžalobní upomínku. Splatnost žalované částky nastala uplynutím třicetidenní lhůty od doručení výzvy žalovanému, tedy

datum.

Věc soud právně posoudil podle zákona č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za újmu způsobenou provozem vozidla a vyhlášky Ministerstva financí č. 205/1999 Sb., kterou se provádí zákon č. 168/1999 Sb.

Protože žalovaný nezaplatil dlužnou částku ve lhůtě splatnosti, je v prodlení. Podle § 1970 zákona č. 89/2012 Sb., občanského zákoníku, ve znění pozdějších předpisů (dále jen„ o. z.“) po dlužníkovi, který je v prodlení se splácením peněžitého dluhu, může věřitel, který řádně splnil své smluvní a zákonné povinnosti, požadovat zaplacení úroku z prodlení, ledaže dlužník není za prodlení odpovědný. Výši úroku z prodlení stanoví vláda nařízením; neujednají-li strany výši úroku z prodlení, považuje se za ujednanou výše takto stanovená. S ohledem na výše uvedené soud přiznal žalobkyni kromě žalované částky také zákonný úrok z prodlení od data, od kterého jej žalobkyně požadovala. Žalovaný byl přitom v prodlení již od datum. Výše úroku odpovídá nařízení vlády č. 351/2013 Sb.

O náhradě nákladů řízení rozhodl soud podle § 142 odst. 1 OSŘ, tak, že přiznal žalobkyni, jenž byla v řízení zcela úspěšná, nárok na náhradu nákladů řízení v celkové částce částka představující jí zaplacený soudní poplatek ve výši částka dle položky 2 bodu 1 písm. a) sazebníku soudních poplatků obsaženého v příloze zákona č. 549/1991 Sb., o soudních poplatcích v platném znění, a paušální náhradu účastníka nezastoupeného advokátem za dva úkony po částka dle § 151

odst. 3 OSŘ ve spojení s ustanovením § 2 odst. 1 vyhlášky č. 254/2015 Sb. Tyto náklady považuje soud za účelně vynaložené k uplatnění nároku žalobkyně vůči žalovanému u soudu. Dle citovaného ustanovení je možno přiznat pouze náhradu nákladů řízení, které byly v souvislosti s uplatňováním práva vynaloženy účelně. Měřítkem účelnosti je třeba poměřovat veškeré náklady, které účastníku v průběhu řízení vznikly, tedy i náklady vynaložené v souvislosti s jeho zastoupením advokátem. Neplatí přitom absolutně, že náklady na právní zastoupení jsou vždy v celém rozsahu účelné již jen proto, že účastník, jehož zastupuje advokát, tímto způsobem realizuje své právo na právní pomoc zajištěné článkem 37 odst. 2 Listiny základních práv a svobod. V daném případě je důvodné přihlédnout i k tomu, že žalobkyně je právnickou osobou zřízenou zákonem, které je zákonem zajištěno financování činností, k nimž je povinna, a pro níž jsou příspěvky podle § 24c zákona o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla jedním z těchto zdrojů. Soudní vymáhání takového příspěvku je pak činností žalobkyně, kterou musí být žalobkyně schopna právě z těchto zdrojů zajistit, aniž by v soudních sporech, v nichž zaplacení příspěvku vymáhá, využívala odborné pomoci advokátů. Nelze ani pominout značnou jednoduchost těchto skutkově obdobných věcí nevyžadující vyjma sepisu tzv. vzorové žaloby zvlášť odborných znalostí. Na základě shora uvedeného dospěl soud k závěru, že náklady žalobkyně za zastoupení advokátem v tomto řízení nejsou účelně vynaloženými ve smyslu § 142 odst. 1 OSŘ, a proto žalobkyni jejich náhradu nepřiznal.

S ohledem na ustanovení § 157 odst. 4 OSŘ obsahuje písemné vyhotovení rozsudku zkrácené odůvodnění.

Proti tomuto rozsudku není odvolání přípustné (§ 202 odst. 2 OSŘ).

Nesplní-li povinný dobrovolně, co mu ukládá vykonatelné rozhodnutí, může se oprávněná domáhat výkonu rozhodnutí.

Cited legal provisions:
§  nař. vl. č. 351/2013 Sb.
§ 202 z. č. 99/1963 Sb.
§ 142 z. č. 99/1963 Sb.
§ 101 z. č. 99/1963 Sb.
§ 1970 z. č. 89/2012 Sb.
§ 151 z. č. 99/1963 Sb.
§  z. č. 549/1991 Sb.
§ 157 z. č. 99/1963 Sb.
§ 15 z. č. 168/1999 Sb.
§  vyhl. č. 205/1999 Sb.
§ 2 vyhl. č. 254/2015 Sb.