Decision date: 2023-04-25

Ministerstvo spravedlnosti jako správní orgán příslušný podle § 42 odst. 1 zákona č. 254/2019 Sb., o znalcích, znaleckých kancelářích a znaleckých ústavech (dále jen„ ZnalZ“), v řízení o přestupku vedeném podle zákona č. 250/2016 Sb., o odpovědnosti za přestupky

a řízení o nich, a zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, rozhodlo

MUDr. jméno příjmení, se sídlem adresa,

IČO (dále jen„ obviněný“)

je vinen

(i) tím, že Ministerstvu spravedlnosti neoznámil, že s ním bylo usnesením Městského ředitelství Policie obec, 1. oddělení obecné kriminality, ze dne 18. 1. 2022,

č. j. KRPP-102387-15/TČ-2021-030571, doručeným obviněnému dne datum, zahájeno trestní stíhání pro podezření ze spáchání přečinu křivé výpovědi a nepravdivého znaleckého posudku podle § 346 odst. 1 zákona č. 40/2009 Sb., trestní zákoník

(dále jen„ trestní zákoník“);

(ii) tím, že Ministerstvu spravedlnosti neoznámil, že s ním bylo usnesením Městského ředitelství Policie obec, 1. oddělení obecné kriminality, ze dne 22. 7. 2022,

č. j. KRPP-155978-28/TČ-2021-030571, doručeným obviněnému dne datum, zahájeno trestní stíhání pro podezření ze spáchání pokračujícího přečinu křivé výpovědi

a nepravdivého znaleckého posudku podle § 346 odst. 1, odst. 3 písm. a) trestního zákoníku v jednočinném souběhu s pokračujícím přečinem podvodu podle

§ 209 odst. 1 trestního zákoníku;

tedy

(i) nesplnil povinnost stanovenou v § 24 ZnalZ oznámit Ministerstvu spravedlnosti skutečnost, která může vést k pozastavení znaleckého oprávnění, a to neprodleně, nejpozději však do 10 pracovních dnů ode dne, kdy nastala rozhodná skutečnost;

(ii) nesplnil povinnost stanovenou v § 24 ZnalZ oznámit Ministerstvu spravedlnosti skutečnost, která může vést k pozastavení znaleckého oprávnění, a to neprodleně, nejpozději však do 10 pracovních dnů ode dne, kdy nastala rozhodná skutečnost;

čímž spáchal

(i) přestupek podle § 39 odst. 1 písm. i) ZnalZ;

(ii) přestupek podle § 39 odst. 1 písm. i) ZnalZ;

a za to se mu ukládá

podle § 39 odst. 2 písm. b) ZnalZ ve spojení s § 41 odst. 1 zákona č. 250/2016 Sb.,

o odpovědnosti za přestupky a řízení o nich, trest pokuty ve výši 32 000 Kč (slovy: třicet dva tisíc korun českých), která je splatná ve lhůtě 30 dnů ode dne nabytí právní moci tohoto rozhodnutí na účet Ministerstva spravedlnosti, č. ú. číslo, specifický symbol, variabilní symbol.

Obviněnému se podle § 95 odst. 1 zákona č. 250/2016 Sb., o odpovědnosti za přestupky a řízeních o nich, a podle § 6 odst. 1 vyhlášky č. 520/2005 Sb., o rozsahu hotových výdajů a ušlého výdělku, které správní orgán hradí jiným osobám, a o výši paušální částky nákladů řízení, ukládá povinnost nahradit náklady správního řízení paušální částkou ve výši 1 000 Kč (slovy: jeden tisíc korun českých) splatnou ve lhůtě 30 dnů ode dne nabytí právní moci rozhodnutí na účet Ministerstva spravedlnosti, č. ú. 19 číslo, specifický symbol číslo variabilní symbol.

1. Průběh správního řízení

Zjištění předcházející správnímu řízení

1 Ministerstvo si v řízení ve věci pozastavení znaleckého oprávnění vyžádalo od Městského ředitelství policie obec, 1. oddělení obecné kriminality (dále jen„ policejní orgán“) usnesení, kterými bylo s obviněným zahájeno trestní stíhání. Dne datum bylo ministerstvu doručeno:

usnesení o zahájení trestního stíhání ze dne 18. 1. 2022, č. j. KRPP-102387-15/TČ-2021-030571, kterým bylo zahájeno trestní stíhání obviněného pro přečin křivé výpovědi

a nepravdivého znaleckého posudku podle § 346 odst. 1 trestního zákoníku;

usnesení o zahájení trestního stíhání ze dne 22. 7. 2022, č. j. KRPP-155978-28/TČ-2021-030571, kterým bylo zahájeno trestní stíhání obviněného pro pokračující přečin křivé výpovědi a nepravdivého znaleckého posudku podle § 346 odst. 1, odst. 3 písm. a) trestního zákoníku v jednočinném souběhu s pokračujícím přečinem podvodu podle

§ 209 odst. 1 trestního zákoníku.

2 Přípisem ze dne datum si ministerstvo vyžádalo od policejního orgánu doklady o doručení výše uvedených usnesení; tyto byly ministerstvu doručeny dne datum. Z dokladů o doručení plyne, že usnesení o zahájení trestního stíhání č. j. KRPP-102387-15/TČ-2021-030571 bylo obviněnému doručeno dne datum a usnesení o zahájení trestního stíhání č. j. KRPP-155978-28/TČ-2021-030571 bylo obviněnému doručeno dne datum.

Zahájení správního řízení

3 Ministerstvo vydalo dne datum příkaz podle § 150 odst. 1 zákona č. 500/2004 Sb., správní řád (dále jen „s. ř.“), ve spojení s § 90 zákona č. 250/2016 Sb., o odpovědnosti za přestupky

a řízení o nich (dále jen„ zákon o odpovědnosti za přestupky“), ve kterém uznalo obviněného vinným ze spáchání přestupků podle § 39 odst. 1 písm. i) ZnalZ, kterých se obviněný dopustil jednáním popsaným ve výroku tohoto rozhodnutí. Za toto jednání byla obviněnému uložena pokuta ve výši 65 000 Kč.

Odpor

Dne datum obviněný v zákonné lhůtě podal proti příkazu odpor; tím byl příkaz ze zákona zrušen a v řízení se pokračovalo.

Další průběh řízení

4 Dne datum bylo obviněnému zasláno vyrozumění o shromáždění všech podkladů potřebných k vydání rozhodnutí podle § 36 odst. 3 zákona o odpovědnosti za přestupky. Dne datum zaslal obviněný ministerstvu vyjádření, doplnění důkazů a žádost o přerušení řízení.

5 Dne datum ministerstvo vyrozumělo obviněného, že jeho žádosti o přerušení řízení nevyhovělo a vyzvalo obviněného, aby doložil své majetkové poměry, když namítá, že uložená pokuta je nepřiměřená jeho majetkovým poměrům.

6 Dne datum zaslal obviněný opětovné vyjádření a daňového přiznání za rok 2022.

2. Skutková zjištění

Předmět dokazování

Evidence seznat

7 Z evidence vedené ministerstvem (seznam znalců, znaleckých kanceláří a znaleckých ústavů, SEZNAT) ministerstvo zjistilo, že obviněný je zapsaný znalec s oprávněním vykonávat znaleckou činnost v oboru ZDRAVOTNICTVÍ, odvětví psychiatrie.

Usnesení o zahájení trestního stíhání ze dne 18. 1. 2022, č. j. KRPP-102387-15/TČ-2021-030571

8 Z nadepsaného usnesení bylo zjištěno, že Krajské ředitelství policie Plzeňského kraje, Městské ředitelství policie obec, vydalo podle § 160 odst. 1 zákona trestního řádu usnesení o zahájení trestního stíhání obviněného pro přečin křivé výpovědi a nepravdivého znaleckého posudku podle § 346 odst. 1 trestního zákoníku. Usnesení o zahájení trestního stíhání si obviněný vyzvedl dne datum v datové schránce. Podle usnesení obviněný vědomě nepravdivě klasifikoval duševní chorobu posuzované osoby a znalecký posudek vypracoval bez dostatečných podkladů

a vyšetření posuzované osoby.

Usnesení o zahájení trestního stíhání ze dne 22. července, č. j. KRPP-155978-28/TČ-2021-030571

9 Z nadepsaného usnesení bylo zjištěno, že Krajské ředitelství policie Plzeňského kraje, Městské ředitelství policie obec, vydalo podle § 160 odst. 1 zákona trestního řádu usnesení zahájení trestního stíhání obviněného pro pokračující přečin křivé výpovědi a nepravdivého znaleckého posudku podle § 346 odst. 1, odst. 3 písm. a) trestního zákoníku v jednočinném souběhu s pokračujícím přečinem podvodu podle § 209 odst. 1 trestního zákoníku. Usnesení

o zahájení trestního stíhání bylo obviněnému doručeno dne datum. Dle usnesení obviněný opakovaně podával znalecké posudky bez vyšetření posuzovaných osob a účtoval si znalečné za vyšetření, která neprovedl. Dále dle usnesení do posudků kopíroval části již dříve vypracovaných posudků a uváděl v posudcích nepravdivé znalecké závěry.

10 Z evidence došlé pošty bylo zjištěno, že obviněný ministerstvu neoznámil, že s ním bylo zahájeno trestní stíhání.

Závěr skutkových zjištění

11 Výše uvedená usnesení policejních orgánů dokládají, že obviněnému bylo nejprve dne datum a poté dne datum oznámeno, že orgány činné v trestném řízení zahájili jeho trestní stíhání pro možné spáchání trestných činů, kterých se dopustil při výkonu znalecké činnosti. Z evidence došlé pošty ministerstva bylo zjištěno, že obviněný tyto skutečnosti ministerstvu neoznámil. Obviněný takto zjištěný skutkový stav ve správním řízení nerozporoval; námitky, které v řízení vznesl, se týkaly právního posouzení věci a výše pokuty, jak je uvedeno níže.

3. Právní posouzení

Relevantní právní úprava a východiska

12 Ministerstvo zkoumalo, zda zjištěný skutkový stav naplnil znaky přestupku. Přestupkem je společensky škodlivý protiprávní čin, který je v zákoně za přestupek výslovně označen a který vykazuje znaky stanovené zákonem, nejde-li o trestný čin (§ 5 zákona o odpovědnosti za přestupky).

13 Podnikající fyzická osoba je pachatelem, pokud k naplnění znaků přestupku došlo při jejím podnikání nebo v přímé souvislosti s ním a podnikající osoba svým jednáním porušila právní povinnost, která je uložena podnikající fyzické osobě nebo fyzické osobě (§ 22 zákona o odpovědnosti za přestupky).

14 Podle § 24 ZnalZ je znalec povinen oznámit ministerstvu veškeré skutečnosti, které mohou vést k pozastavení nebo zániku znaleckého oprávnění, a to neprodleně, nejpozději však do

10 pracovních dnů ode dne, kdy nastala rozhodná skutečnost. Pokud znalec tuto povinnost nesplní, dopustí se přestupku podle § 39 odst. 1 písm. i) ZnalZ.

15 Podle citovaného § 24 ZnalZ mají znalci povinnost ministerstvu oznámit veškeré skutečností, které mohou vést k pozastavení či zániku znaleckého oprávnění. Oznamovací povinnost se tak vztahuje nejen na informace, které se vážou k povinnému pozastavení či zrušení znaleckého oprávnění, ale též na informace představující důvody pro fakultativní pozastavení znaleckého oprávnění, kdy je správnímu orgánu dán prostor dle správního uvážení rozhodnout, zda znalecké oprávnění pozastaví. Pro vznik a trvání oznamovací povinnosti není zároveň rozhodující, zda k pozastavení či zániku znaleckého oprávnění ministerstvo nakonec přistoupí.

16 Podle § 13 odst. 2 písm. a) ZnalZ může ministerstvo v odůvodněných případech pozastavit oprávnění vykonávat znaleckou činnost, pokud bylo zahájeno trestní stíhání znalce pro trestný čin, a to do doby pravomocného skončení trestního stíhání; ministerstvo při pozastavení zohlední zejména, zda se jedná o trestný čin spáchaný v souvislosti s výkonem znalecké činnosti a zda se jedná o trestný čin, který ohrožuje důvěru v řádný výkon znalecké činnosti.

17 Z uvedené dikce plyne, že ministerstvo je oprávněno pozastavit výkon znalecké činnosti znalci, pokud je s zahájeno trestní stíhání. Zahájení trestního stíhání (bez ohledu na skutek a jeho právní kvalifikace) zakládá znalcům oznamovací povinnost. Správní orgán poté posoudí, zda je skutek takové povahy, že ohrožuje důvěru v řádný výkon znalecké činnosti, a podle toho jedná. Není na znalci, aby hodnotil povahu a závažnost skutku, který je mu kladen za vinu; oznamovací povinnost musí splnit vždy.

18 V daném případě bylo s obviněným zahájeno trestní stíhání pro trestný čin spáchaný v souvislosti s výkonem znalecké činnosti. Je-li obviněný stíhán pro trestný čin, jehož se měl dopustit samotným výkonem znalecké činnosti, je ohrožení důvěry v řádný výkon znalecké činnosti již z jeho povahy zřejmé a nepochybné. K témuž závěru dospěl v obdobné věci Nejvyšší správní soud v rozsudku ze dne 15. 8. 2019, č.j. 3 As 277/2017-49, v němž uvedl, že„ pokud je trestná činnost páchána v souvislosti s výkonem určité profese, zákonitě to s sebou vždy nese existenci ohrožení důvěry v její další řádný výkon. Je tomu tak zejména proto, že souvislost a vzájemný vztah výkonu dané profese s pácháním trestné činnosti, jakožto činnosti společensky vysoce nežádoucí, je v daném případě natolik zjevným a vzájemně si blízkým, že nelze ani uvažovat o tom, že by v důsledku jejího páchání nedocházelo k ohrožení důvěry v řádný výkon této profese (příjmení, M., příjmení, J., příjmení, R. a kol. Zákon o insolvenčních správcích a předpisy související. Komentář. 1.vydání. Praha: C. H. Beck, 2018, s. číslo).“

19 Nejvyšší správní soud ve stejném duchu konstatoval že„ v případě trestního stíhání pro trestný čin spáchaný v souvislosti s výkonem činnosti insolvenčního správce ministerstvo nemá povinnost

(resp. možnost) zkoumat, zda tato trestná činnost ohrožuje důvěru v řádný výkon funkce insolvenčního správce – tuto podmínku, stanovenou v § 10 odst. 1 písm. a) ZIS, je nutno považovat za splněnou bez dalšího. Ministerstvo může posuzovat toliko intenzitu ohrožení důvěry v řádný výkon funkce v rámci správního uvážení o tom, zda rozhodne o pozastavení práva vykonávat činnost insolvenčního správce v konkrétním případě, či nikoli.“

20 Jak bylo uvedeno výše, obviněný oznamovací povinnost nesplnil.

Vyjádření obviněného

21 Obviněný v řízení uplatnil níže uvedené námitky:

Námitka 1

22 Obviněný ve svém vyjádření namítá, že trestní stíhání je nezákonné a důkazy v něm odporují důkazní logice. Tvrdí, že znalecký posudek vyhotovil řádně a policejní orgán trestním stíháním pochybil. K tomu dodává, že se správní orgán nezabýval konkrétními důkazy z trestního řízení.

23 K tomuto ministerstvo uvádí, že správnímu orgánu nepřísluší hodnotit usnesení o zahájení trestního stíhání a zákonnost postupu orgánů činných v trestním řízení. Správní orgán je postupem orgánů činných v trestním řízení vázán a jejich závěry nemůže přezkoumávat.

24 Podle § 57 odst. 1 písm. c) správního řádu:„ Jestliže vydání rozhodnutí závisí na řešení otázky, již nepřísluší správnímu orgánu rozhodnout a o které nebylo dosud pravomocně rozhodnuto, správní orgán si o ní může učinit úsudek; správní orgán si však nemůže učinit úsudek o tom, zda byl spáchán trestný čin, přestupek nebo jiný správní delikt a kdo za něj odpovídá, ani o otázkách osobního stavu.“

25 Ve smyslu citovaného ustanovení správního řádu správní orgán není povinen ani oprávněn zkoumat, zda je usnesení o zahájení trestního stíhání jako rozhodnutí v trestním řízení důvodné či nikoli. Takové hodnocení je výhradní pravomocí orgánů činných v trestním řízení. Správní orgán tedy, vycházeje z usnesení o zahájení trestního řízení (a případně z obžaloby, jestliže trestní řízení postoupilo do fáze řízení před soudem) v rámci správního řízení posuzuje, zda popsaný skutek, okolnosti tvrzené v odůvodnění a právní kvalifikace jednání obviněného znalce mohou porušit zákonem chráněný zájem (tj. ohrozit důvěru veřejnosti v řádný výkon znalecké činnosti a ve znaleckou profesi obecně). Opačné závěry by správním orgánům umožňovaly přezkoumávat rozhodnutí orgánů činných v trestním řízení, což by odporovalo základním zásadám trestního řízení. Námitka obviněného je pro přestupkové řízení irelevantní.

Námitka 2

26 Obviněný uvádí, že nesplněním oznamovací povinnosti nemohlo dojít k ohrožení důvěry v řádný výkon znalecké činnosti.

27 V tomto ministerstvo odkazuje na argumentaci uvedenou výše pod bodem 18 a 19 tohoto rozhodnutí.

Námitka 3

28 Obviněný namítá, že není jasné, zda vůbec nastal předpoklad v § 24 ZnalZ, neboť dle obviněného není jasné, zda okolnosti trestního stíhání mohly vést k fakultativnímu pozastavení oprávnění vykonávat znaleckou činnost.

29 K tomuto ministerstvo opětovně uvádí, že oznamovací povinnost se vztahuje na zahájení trestního stíhání pro všechny trestné činy, jak bylo argumentováno výše pod bodem 16 a 17 tohoto rozhodnutí. Nad rámec tam uvedeného ministerstvo konstatuje, že není na obviněném, aby provedl správní úvahu o tom, zda znalecké oprávnění bude, či nebude pozastaveno; tato úvahu přísluší výhradně správnímu orgánu. Povinností obviněného bylo ministerstvu oznámit skutečnosti, které k pozastavení znaleckého oprávnění mohou vést, což neučinil. Jak s těmito informacemi správní orgán dále naloží, není z hlediska přestupkové odpovědnosti relevantní.

Námitka 4

30 Obviněný ve svém vyjádření rozsáhle popisuje okolnosti, které se vztahují k zadání znaleckého posudku a jeho zpracování. Protože se jedná se o skutečnosti, které nejsou relevantní pro řízení

o přestupku, ministerstvo se jimi nezabývalo.

31 Jak bylo řečeno výše, správní orgán nemůže posuzovat otázky, zda se trestný čin stal, kdo je jeho pachatelem či otázky viny a trestu. Jejich zodpovězení náleží orgánům jiným, a to primárně soudu (§ 57 odst. 1 písm. c) správního řád)). Správní řízení se nemůže stát dalším procesem, v němž jsou posuzovány a rozhodovány otázky trestní odpovědnosti znalce.

Námitka 5

32 Obviněný má za to, že pokud oznamovací povinnost splnily orgány činné v trestním řízení, on již tuto povinnost neměl.

33 K tomuto ministerstvo uvádí, že skutečnost, že policejní orgán splnil oznamovací povinnost, nezbavuje obviněného odpovědnosti za přestupek. Ze skutečnosti, že zákon uložil oznamovací povinnost jak policejnímu orgánu, tak znalcům lze dovozovat, že zákonodárce považoval za důležité, aby se správní orgán dozvěděl o trestním stíháním; nelze však z toho dovodit, že pokud oznamovací povinnost splní policejní orgán, znalcům tím oznamovací povinnost zaniká. Z hlediska odpovědnosti za přestupek je irelevantní, zda oznamovací povinnost splnil vůči ministerstvu jiný subjekt.

Námitka 6

34 Obviněný se domnívá, že sankce stanovená ve výši 65 000 Kč je nepřiměřená a nespravedlivá

a navrhl trest ve formě napomenutí. Odvolává se na zásadu individualizace trestu a na zásadu přiměřenosti sankce. Závěrem vyjádření také připomíná, že se jedná o první přestupek obviněného a poslední dobou zpracovával poměrně málo znaleckých posudků.

35 K této námitce obviněného správní orgán přihlédl při stanovení výše pokuty, jak je uvedeno níže.

Závěr

36 Obviněný neuvedl žádné skutečnosti, které by dokládaly, že se skutek nestal nebo není přestupkem. Ministerstvo tak došlo k závěru, že obviněný tím, že ministerstvu neoznámil,

že s ním bylo zahájeno trestní stíhání pro přečin křivé výpovědi a nepravdivého znaleckého posudku podle § 346 odst. 1 trestního zákoníku a pro pokračující přečin křivé výpovědi

a nepravdivého znaleckého posudku podle § 346 odst. 1, odst. 3 písm. a) trestního zákoníku v jednočinném souběhu s pokračujícím přečinem podvodu podle § 209 odst. 1 trestního zákoníku, porušil oznamovací povinnost stanovenou v § 24 ZnalZ, a tím naplnil formální znaky přestupku podle § 39 odst. 1 písm. i) ZnalZ spáchaném ve vícečinném souběhu.

37 Jednání obviněného ohrozilo společenský zájem na řádném výkonu znalecké činnosti způsobem nikoliv bagatelním, zároveň nebyly zjištěny žádné okolnosti, které by škodlivost činu v daném případě vyloučily. Jednání obviněného tak naplnilo materiální i formální znaky přestupku ve smyslu § 5 zákona o odpovědnosti za přestupky.

4. Stanovení sankce

38 Podle § 39 odst. 2 písm. b) ZnalZ se za přestupek podle § 39 odst. 1 písm. i) ZnalZ uloží pokuta do výše 250 000 Kč.

39 Podle § 41 odst. 1 zákona o odpovědnosti za přestupky se za dva nebo více přestupků téhož pachatele projednaných ve společném řízení uloží správní trest podle ustanovení vztahujícího se na přestupek nejpřísněji trestný. Jsou-li horní hranice sazeb pokut stejné, uloží se správní trest podle ustanovení vztahujícího se na přestupek nejzávažnější. Podle odstavce 2 téhož ustanovení může správní orgán při společném projednávání přestupků zvýšit horní hranici sazby pokuty za přestupek nejpřísněji trestný až o polovinu, nejvýše však do částky, která je součtem horních hranic sazeb pokut za jednotlivé společně projednávané přestupky.

40 Obviněný spáchal přestupky ve vícečinném souběhu stejnorodém, tudíž jsou horní hranice pokut stejné. Přestupek specifikovaný pod bodem (ii) považuje správní orgán za závažnější, a to s ohledem na skutek, pro nějž byl obviněný stíhán. Proto správní orgán uložil pokutu za přestupek specifikovaný pod bodem (ii) rozhodnutí a k přestupku specifikovanému pod bodem (i) přihlížel jako k přitěžující okolnosti. Při určení druhu trestu a jeho výměry se správní orgán řídil § 37 zákona o odpovědnosti a přihlédl zejména k povaze a závažnosti přestupku, k přitěžujícím a polehčujícím okolnostem a k povaze podnikatelské činnosti fyzické osoby.

Povaha a závažnost přestupku

41 Povaha a závažnost přestupku je dána zejména významem zákonem chráněného zájmu, který byl přestupkem porušen nebo ohrožen (§ 38 zákona o odpovědnosti za přestupky). V této souvislosti správní orgán konstatuje, že chráněným zájmem v projednávané věci je především společenský zájem na řádném výkonu znalecké činnosti, což v sobě rovněž zahrnuje plnění oznamovací povinnosti ohledně skutečností majících vliv na trvání znaleckého oprávnění řádně

a ve stanovené lhůtě. Nesplněním oznamovací povinnosti se prodlužuje doba, kdy může trestně stíhaný znalec vykonávat znaleckou činnost, což je zvláště nežádoucí v případě, kdy byl spáchán trestný čin v souvislosti s výkonem znalecké činnosti a existují důvodné pochybnosti o jeho mravní či odborné důvěryhodnosti. Spáchaný přestupek, jehož typová závažnost je vyjádřena horní sazbou 250 000 Kč, je natolik závažný, že uložení napomenutí by správní orgán považoval za neadekvátní. Zároveň § 39 odst. 2 písm. b) ZnalZ neumožňuje uložení trestu napomenutí, neboť dikce„ za přestupek (…) se uloží pokuta“ vylučuje správní úvahu o jiném druhu trestu.

Přitěžující a polehčující skutečnosti

42 Jako k přitěžující okolnosti správní orgán přihlédl, že přestupek byl spáchán ve vícečinném souběhu s přestupkem uvedeným pod bodem (i). Skutečnost, že obviněný nebyl v minulosti trestán, nepovažuje správní orgán v souladu se svou praxí za polehčující okolnost; naopak recidivu by považoval za okolnost přitěžující.

Povaha podnikatelské činnosti

43 Z daňového přiznání obviněného za rok 2022 správní orgán zjistil, že obviněný vykonává znaleckou činnost vedle činnosti závislé, tedy ji vykonává jako činnost vedlejší. Samostatnou výdělečnou činností si obviněný v roce 2022 vydělal 637 898 Kč.

Uvážení o druhu a výměře správního trestu

44 Správní trestání se řídí zásadou přiměřenosti, podle níž musí správní trest odpovídat druhem i výší poměrům konkrétního pachatele tak, aby byl vůbec způsobilý odradit ho od dalšího protiprávního jednání a tím jej přimět k respektování právních předpisů.

45 Správní orgán má za to, že pokuta ve výši 32 000 Kč, která představuje přibližně 5 % ročního příjmů obviněného ze znalecké činnosti (za rok 2022) a zároveň 12, 8 % zákonné sazby odpovídá individuálním poměrům pachatele a je způsobilá ve vztahu k němu splnit výchovnou

i preventivní funkci. S ohledem na výši průměrné hrubé měsíční mzdy, která podle údajů Českého statistického úřadu v roce 2022 představovala částku 40 353 Kč, není uložená pokuta pro obviněného likvidační, neboť hrubé příjmy obviněného v roce 2022 byly 1 157 729 Kč,

tedy nadprůměrné.

5. Náklady správního řízení

46 Správní orgán podle § 95 odst. 1 zákona o odpovědnosti za přestupky ve spojení s § 79 odst. 5 s. ř. a s § 6 odst. 1 vyhlášky č. 520/2005 Sb., o rozsahu hotových výdajů a ušlého výdělku, které správní orgán hradí jiným osobám, a o výši paušální částky nákladů řízení, uloží obviněnému, který byl uznán vinným, povinnost nahradit paušální částkou náklady řízení.

Tato paušální částka činí 1 000 Kč.

47 Vzhledem k tomu, že v řízení o přestupku byl obviněný uznán vinným, byla mu uložena povinnost nahradit paušální částkou 1 000 Kč náklady tohoto řízení.

Obviněný může podle § 96 odst. 1 písm. a) zákona o odpovědnosti za přestupky ve spojení s § 152 odst. 1 s. ř. podat rozklad proti všem výrokům tohoto rozhodnutí, a to do 15 dnů ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.

Lhůta pro podání rozkladu běží ode dne následujícího po dni oznámení rozhodnutí. Rozklad se podává u ministerstva (Ministerstvo spravedlnosti České republiky, Vyšehradská 16, 128 10 Praha 2, ID DS: kq4aawz) a rozhoduje o něm ministr spravedlnosti.

Cited legal provisions:
§ 95 z. č. 250/2016 Sb.
§ 209 z. č. 40/2009 Sb.
§ 346 z. č. 40/2009 Sb.
§ 90 z. č. 250/2016 Sb.
§ 41 z. č. 250/2016 Sb.
§ 6 vyhl. č. 520/2005 Sb.
§ 150 z. č. 500/2004 Sb.
§ 42 z. č. 254/2019 Sb.