Ústavní soud rozhodl v senátu složeném z předsedy Radovana Suchánka a soudců Vojtěcha Šimíčka a Jiřího Zemánka o ústavní stížnosti stěžovatelky E. R., t. č. ve Věznici Světlá nad Sázavou, bez právního zastoupení, proti rozsudku Okresního soudu v Liberci ze dne 16. dubna 2019 sp. zn. 8 T 173/2018, usnesení Krajského soudu v Ústí nad Labem - pobočky v Liberci ze dne 1. srpna 2019 sp. zn. 55 To 282/2019 a usnesení Nejvyššího soudu ze dne 11. března 2020 č. j. 8 Tdo 94/2020-260, za účasti Okresního soudu v Liberci, Krajského soudu v Ústí nad Labem - pobočky v Liberci a Nejvyššího soudu jako účastníků řízení, a Okresního státního zastupitelství v Liberci, Krajského státního zastupitelství v Ústí nad Labem - pobočky v Liberci a Nejvyššího státního zastupitelství jako vedlejších účastníků řízení, o vyloučení soudce Pavla Šámala z projednávání a rozhodování věci, takto:


 Soudce Pavel Šámal je vyloučen z projednávání a rozhodování věci vedené pod sp. zn. IV. ÚS 3029/20.
 


 Odůvodnění:

1. Soudce Ústavního soudu prof. JUDr. Pavel Šámal, Ph.D. oznámil předsedovi III. senátu přípisem ze dne 19. 1. 2021, že jeho manželka JUDr. Milada Šámalová jako členka senátu 8 Tdo Nejvyššího soudu rozhodovala ve věci stěžovatelky, která v ústavní stížnosti napadá mimo jiné usnesení Nejvyššího soudu ze dne 11. 3. 2020 č. j. 8 Tdo 94/2020-260. Soudce Pavel Šámal má přitom jako člen IV. senátu tuto ústavní stížnost posoudit a rozhodnout o ní. V důsledku této skutečnosti může podle něj vzniknout pochybnost o jeho nepodjatosti.


 2. Podle § 36 odst. 1 zákona č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu, ve znění pozdějších předpisů (dále jen "zákon o Ústavním soudu"), je soudce vyloučen, jestliže se zřetelem na jeho poměr k věci, účastníkům, vedlejším účastníkům nebo jejich zástupcům lze mít pochybnost o jeho nepodjatosti. Rozhodnutí o vyloučení soudce z důvodů uvedených v tomto ustanovení představuje výjimku z ústavní zásady, že nikdo nesmí být odňat svému zákonnému soudci; příslušnost soudu i soudce stanoví zákon (srov. čl. 38 odst. 1 Listiny základních práv a svobod). Nestrannost soudce je třeba posuzovat jednak z hlediska subjektivního, jež vychází z osobního vztahu soudce k účastníkům řízení či k věci, tak i z hlediska objektivního, tj. zda soudce skýtá veřejně dostatečné záruky, vylučující legitimní pochybnosti o jeho nepodjatosti (srov. např. usnesení ze dne 12. 8. 2008 sp. zn. Pl. ÚS 40/06). K závěru o podjatosti musí existovat racionálně opodstatněná obava, že soudce není zcela nestranný; osobní přesvědčení účastníka řízení samo o sobě nepostačí. Na druhé straně se soudce jako nestranný také musí veřejně "jevit".

3. Třetí senát, který je podle § 10 odst. 1 rozvrhu práce Ústavního soudu na období od 1. 1. 2020 příslušný k rozhodnutí o vyloučení soudce IV. senátu, dospěl obdobně jako v řízeních vedených pod sp. zn. IV. ÚS 1873/20 a sp. zn. IV. ÚS 2698/20 k závěru, že v daném případě existuje důvod k vyloučení soudce Pavla Šámala z projednání a rozhodování věci vedené pod sp. zn. IV. ÚS 3029/20, neboť by s ohledem na shora uvedenou skutečnost objektivně mohly vzniknout důvodné pochybnosti o jeho nepodjatosti.

Poučení: Proti usnesení Ústavního soudu není odvolání přípustné.

V Brně dne 2. února 2021


Radovan Suchánek, v.r.
předseda senátu