Ústavní soud rozhodl soudcem zpravodajem Pavlem Šámalem o ústavní stížnosti stěžovatelky Marie Karbušické, bez právního zastoupení, proti blíže neurčeným rozhodnutím, takto:


 Ústavní stížnost se odmítá.
 


 Odůvodnění

1. Dne 15. 4. 2021 byla Ústavnímu soudu doručena ústavní stížnost stěžovatelky bez právního zastoupení proti rozhodnutím prvního a druhého stupně a Nejvyššího soudu, která v ní nebyla konkrétně specifikována. Domáhá se nápravy rozporu s ústavním pořádkem.


 2. Dříve, než může Ústavní soud přistoupit k projednání a rozhodnutí věci samé, musí prověřit, zda jsou splněny všechny formální náležitosti a procesní předpoklady jejího meritorního posouzení stanovené zákonem č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu, ve znění pozdějších předpisů (dále jen "zákon o Ústavním soudu"). Přitom je třeba i zkoumat, zda podání splňuje náležitosti návrhu na zahájení řízení předepsané zákonem o Ústavním soudu. Nejsou-li tyto náležitosti a procesní předpoklady splněny, je stěžovatelka zpravidla vyzvána k odstranění vad v určené lhůtě.

3. Ustanovení § 30 odst. 1 zákona o Ústavním soudu fyzickým a právnickým osobám ukládá povinnost, aby byly v řízení před Ústavním soudem zastoupeny advokátem v rozsahu stanoveném zvláštními předpisy, což se vztahuje již na samotné sepsání ústavní stížnosti. Podle § 31 odst. 2 zákona o Ústavním soudu v plné moci k zastupování podle § 29 a § 30 odst. 1 téhož zákona musí být výslovně uvedeno, že je udělena pro zastupování před Ústavním soudem.

4. Návrh stěžovatelky trpí zjevnými vadami. Především z něj není zřejmé, proti kterým rozhodnutím směřuje, nebyl sepsán advokátem, nebyla k němu přiložena plná moc pro zastupování v řízení před Ústavním soudem a chybí v něm jakákoliv ústavněprávní argumentace k údajnému porušení stěžovatelčiných základních práv a svobod.

5. Ústavní soud proto výzvou ze dne 22. 4. 2021 stěžovatelku poučil o nutných náležitostech ústavní stížnosti. Byla upozorněna, že každá ústavní stížnost musí být sepsána advokátem a doložena plnou mocí, ve které je výslovně uvedeno, že je udělena pro zastupování před Ústavním soudem (§ 30 odst. 1, § 31 odst. 2 zákona o Ústavním soudu), přičemž byla informována, že advokáta jí za určitých podmínek může určit Česká advokátní komora. Byla poučena také o podmínkách vyplývajících z § 34 odst. 1, § 72 odst. 3, § 72 odst. 6 a § 75 zákona o Ústavním soudu. Stěžovatelka byla vyzvána k odstranění vad podání, k čemuž jí byla stanovena lhůta třiceti dnů od doručení výzvy k odstranění vad. Dále Ústavní soud stěžovatelku poučil, že nebudou-li vady ve stanovené lhůtě odstraněny, bude její návrh podle § 43 odst. 1 písm. a) zákona o Ústavním soudu odmítnut.

6. Z doručenky je patrné, že tato výzva byla stěžovatelce doručena dne 24. 4. 2021. Lhůta tedy uplynula dne 24. 5. 2021. Přestože byla stěžovatelka poučena o tom, jaké náležitosti vyžaduje zákon pro podání řádné ústavní stížnosti, vytýkané vady ve stanovené lhůtě neodstranila. Neučinila tak ani do dnešního dne a o prodloužení lhůty k odstranění vad také nepožádala.

7. Ústavní soud proto postupoval podle § 43 odst. 1 písm. a) zákona o Ústavním soudu a z důvodu nenaplnění formálních podmínek pro podání ústavní stížnosti ji soudcem zpravodajem mimo ústní jednání bez přítomnosti účastníků odmítl.

Poučení: Proti usnesení Ústavního soudu není odvolání přípustné.

V Brně dne 15. června 2021


Pavel Šámal v. r.
soudce zpravodaj