Справа № 303/5141/25
Провадження № 22-ц/4806/223/26
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

23 березня 2026 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г.., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представниця адвокатка Лозінська Оксана Олександрівна, на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 січня 2026 року, повний текст якого складено 22.01.2026 (головуючий суддя Заболотний А.М.) у справі № 303/5141/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , де третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про виселення,

в с т а н о в и в :

Позивачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представниця адвокатка Лозінська О.О., подала апеляційну скаргу, сформовану у системі «Електронний суд» 21.02.2026, на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 січня 2026 року у вказаній справі та одночасно заявила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та звільнення від сплати судового збору.

Щодо поновлення строку.

Згідно із положеннями статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається - протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи повний текст судового рішення складено 22.01.2026 року (а.с.250А). Відтак перебіг тридцятиденного строку на апеляційне оскарження починається з 23.01.2026 (наступного дня після складення повного тексту), останнім днем строку для подання апеляційної скарги є 23.02.206 (перший після вихідного робочий день). Апеляційну скаргу подано 21.02.2026, тобто в межах тридцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення.

Позаяк скаржником строк на апеляційне оскарження не пропущений, підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження не має.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору.

На обґрунтування клопотання представниця скаржниці зазначає, що позивачка опинилася у скрутному матеріальному становищі: є людиною похилого віку, доходи мінімальні, відтак позивачка не може скористатися своїм процесуальним правом, оскільки у неї бракує коштів для сплати судового збору. Посилаючись на вказане та на додані нею відомості про доходи ОСОБА_1 , просила звільнити позивачку від сплати судового збору на підставі статті 8 ЗУ «Судовий збір».

Відповідно до положень статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

3. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Відповідно п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniatv. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

З доданих до апеляційної скарги довідок про доходи вбачається, що загальний сукупний дохід позивачки за 2025 рік становить понад 100 тисяч гривень, що значно перевищує 5% розміру судового збору та зовсім не свідчить про скрутне майнове становище особи, яка подала апеляційну скаргу.

При цьому суд зазначає, що безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Враховуючи, що обставини, зазначені в клопотанні, не підтверджують скрутний майновий стан скаржниці, що перешкоджає їй виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором, то у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Таким чином, ОСОБА_1 має сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду в розмірі, визначеному підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставку судового збору встановлено у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пп. 2 п. 1. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позовної заяви) за подання позовної заяви: …2) немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23) зроблено висновок про те, що: «у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Норми ЦПК України, Закону України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові.

Навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією й тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо».

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання апеляційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Отже, позивачем необхідно було сплатити судовий збір за подачу позову за дві позовні вимоги немайнового характеру відносно ОСОБА_2 та відносно ОСОБА_3 у загальній сумі 2 422,40 грн (3 028*0,4*2).

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відтак скаржницею підлягає сплаті судовий збір у розмірі 2 906,88 грн (2 422,40*150%*0,8), який повинен бути внесений або перерахований за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) : 37975895;

Банк одержувача: Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998 ;

Рахунок отримувача: UA0007493;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу: судовий збір, за позовом_______, на рішення від_____,

по справі___, Закарпатський апеляційний суд.

Крім цього подана апеляційна скарга не відповідає вимогам пункту 2 частини четвертої статті 356 ЦПК України, відповідно до якої до апеляційної скарги додаються: 2)…У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Апеляційну скаргу подано за допомогою підсистеми Електронний суд, проте доказів її надсилання листом з описом вкладення відповідачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також третій особі: ОСОБА_4 , - не надано. Надання доказів доставки апеляційної скарги до електронного кабінету адвоката Стегури Н.Р. не є належним виконанням положень пункту 2 частини четвертої статті 356 ЦПК України, оскільки в матеріалах справи відсутні документи, які підтверджують повноваження Стегури Н.Р. на представництво інтересів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у суді апеляційної інстанції (а.с. 109, 110).

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху із вищевказаних підстав, про що слід повідомити скаржницю/її представницю та надати строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, шляхом надання суду апеляційної інстанції доказів надсилання копії апеляційної скарги відповідачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та третій особі: ОСОБА_4 та сплати судового збору.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог ухвали суду у встановлений судом строк апеляційна скарга вважається неподаною і повертається.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представниця адвокатка Лозінська Оксана Олександрівна, про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 січня 2026 року відхилити.

Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представниця адвокатка Лозінська Оксана Олександрівна про звільнення від сплати судового збору - відхилити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представниця адвокатка Лозінська Оксана Олександрівна, на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 січня 2026 року - залишити без руху, про що повідомити скаржницю/її представницю та надати строк протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Суддя: Г.Г.Собослой