УХВАЛА

06 квітня 2026 року

м. Київ

справа № 171/578/20

провадження № 61-3317ск26

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М.(суддя-доповідач), Карпенко С. О.,

Мартєва С. Ю.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 січня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 14 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Первинна профспілкова організація «Захист праці», про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (далі - АТ «ДТЕК Дніпроенерго»), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Первинна профспілкова організація «Захист праці», про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області рішенням від 18 січня 2023 року позов ОСОБА_1 задовольнив.

Визнав незаконним та скасував наказ Відокремленого підрозділу «Криворізька теплова електрична станція» АТ «ДТЕК Дніпроенерго» від 17 березня

2020 року № 362-к «Про звільнення ОСОБА_1 за пунктом 3

статті 40 КЗпП України».

Поновив ОСОБА_1 на посаді начальника котлотурбінного цеху Відокремленого підрозділу «Криворізька теплова електрична станція»

АТ «ДТЕК Дніпроенерго».

Стягнув з АТ «ДТЕК Дніпроенерго» на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу станом на 17 січня 2023 року (включно) у сумі 1 875 065,72 грн, з утриманням з вказаної суми податків та інших обов`язкових платежів.

Вирішив питання про розподіл судових витрат.

Допустив до негайного виконання рішення суду в частині поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за один місяць у сумі 57 373,36 грн.

Не погодившись з рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 січня 2023 року, АТ «ДТЕК Дніпроенерго» оскаржило його в апеляційному порядку.

Дніпровський апеляційний суд постановою від 14 червня 2023 року апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Дніпроенерго» залишив без задоволення. Рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 січня 2023 року залишив без змін.

Не погодившись з рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 січня 2023 року та постановою Дніпровського апеляційного суду від 14 червня 2023 року,

АТ «ДТЕК Дніпроенерго» оскаржило їх в касаційному порядку.

Верховний Суд постановою від 17 квітня 2024 року касаційну скаргу

АТ «ДТЕК Дніпроенерго» залишив без задоволення. Рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 січня

2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 14 червня

2023 року залишив без змін (провадження № 61-8883св23).

14 березня 2026 року до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» від ОСОБА_1 надійшла касаційній скарга на рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 січня

2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 14 червня

2023 року, в якій заявник просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій в частині вирішення позовних вимог про стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та ухвалити нове рішення, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга на вказані судові рішення надійшла з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 міститься клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущений з поважних причин.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_1 мешкає у місті Зеленодольську, що входить до складу Зеленодольської міської територіальної громади Криворізького району Дніпропетровської області, яка відповідно до Наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 28 лютого

2025 року № 376 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією» входить до переліку територій, на якій ведуться бойові дії. Внаслідок близького розташування міста Зеленодольська до лінії бойового зіткнення (30 км) та знаходження в місті теплової електричної станції (далі - ТЕС), яка є об`єктом критичної інфраструктури, місто періодично потрапляє під обстріли військ російської федерації. Упродовж 2023-2026 років майже кожен день в районі міста працює протиповітряна оборона Збройних Сил України по ворожим безпілотним літальним апаратам (далі - БпЛА), які курсують через місто з боку Херсонської області на територію України. У 2025-2026 роках місто Зеленодольськ знаходилося без опалення внаслідок пошкодження ТЕС військами російської федерації. Постійна загроза ракетних ударів та ударів БпЛА, вимкнення електропостачання та мережі Інтернет негативно вплинуло на позивача, унеможливило виконання передбачених законом дій щодо додержання процесуальних строків та обмежило доступ до суду, гарантований Конституцією України.

З огляду на зазначене, заявник вважає, що строк на касаційне оскарження пропущений з поважних причин і просять його поновити.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається

ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У статті 390 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини третьої статті 394 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у разі, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного судового рішення, крім випадків: 1) подання касаційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на касаційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Зі спливом річного строку особа втрачає право на касаційне оскарження безвідносно до поважності причин його пропуску, оскільки такий строк

є присічним за виключенням випадків, передбачених частиною третьою

статті 394 ЦПК України.

При поданні касаційної скарги після спливу одного року з дня складення повного тексту оскаржуваної постанови апеляційного суду такий строк може бути поновлений лише за умови доведеності існування виключних обставин, визначених у пунктах 1, 2 частини третьої статті 394 ЦПК України.

У пункті 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків (рішення у справі «Каракуця проти України»,

заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Касаційний суд вже зауважував, що положення частини третьої

статті 394 ЦПК України мають імперативний характер і поширюються

на будь-яких осіб, які подають касаційну скаргу (див. ухвалу Верховного Суду від 08 листопада 2024 року у справі № 760/17314/17 (провадження

№ 61-12604ск24)).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові від 25 вересня 2024 року у справі № 490/9587/18 (провадження

№ 14-29цс24) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що позивач (заявник, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору) із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи або відповідного судового провадження. У разі відсутності обставин непереборної сили ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові дійшла висновку про те, що особою, не повідомленою про розгляд справи» (пункт 1 частини другої статті 358 ЦПК України), не можна вважати особу, яка власне ініціювала розгляд справи або відповідного судового провадження (позивача, заявника, третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору), яка скористалася своїм правом доступу до правосуддя, подала позовну заяву (заяву, скаргу), на підставі якої було відкрито судове провадження.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - Реєстр).

З огляду на інформацію з Реєстру, оскаржена постанова Дніпровського апеляційного суду, ухвалена 14 червня 2023 року, повний текст

складений -15 червня 2023 року та забезпечено надання загального доступу в Реєстрі - 19 червня 2023 року.

Отже, ОСОБА_1 , який є позивачем у справі, був обізнаний про ухвалення судового рішення, подавав відзив на касаційну скаргу АТ «ДТЕК Дніпроенерго» під час перегляду Верховним Судом оскаржених судових рішень за касаційною скаргою АТ «ДТЕК Дніпроенерго» (постанова Верховного Суду від 17 квітня 2024 року), водночас виключних випадків, передбачених частиною третьою статті 394 ЦПК України для поновлення строку на касаційне оскарження, ОСОБА_1 у касаційній скарзі не обґрунтував.

Крім того, ОСОБА_1 брав участь у судовому засіданні під час ухвалення оскарженої постанови Дніпровського апеляційного суду від 14 червня

2023 року, а також як представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, в судовому засіданні апеляційного суду заперечував проти доводів апеляційної скарги АТ «ДТЕК Дніпроенерго» та просив їх відхилити.

Також Верховний Суд установив, що ОСОБА_1 має зареєстрований електронний кабінет з 06 вересня 2021 року. Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять доказів порушення судом апеляційної інстанції порядку та строків направлення копії постанови апеляційного суду.

Відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року,

заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За таких обставин у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 січня 2023 року та постанову Дніпровського районного суду від 14 червня 2023 року суд касаційної інстанції відмовляє на підставі частини третьої статті 394 ЦПК України.

Керуючись статтею 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 січня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 14 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Первинна профспілкова організація «Захист праці», про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. М. Фаловська С. О. Карпенко С. Ю. Мартєв