Провадження №: 2/755/5606/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" березня 2026 р. місто Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., секретарі Лазоренко Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні , в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва, в залі суду, заяву позивача ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог, подану в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції м. Київ, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, переведення прав та обов`язків покупця за договором купівлі-продажу квартири, здійснити перерахування коштів внесених на депозитний рахунок на користь одного із відповідачів, визнати нікчемним договір дарування частини квартири, відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до Дніпровського районного суду м. Києва із позовною заявою до відповідачів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , з вимогами:

«Визнати Договір купівлі-продажу частин квартири від 05 липня 2006 року недійсним в частині покупця, зокрема визнати, що у договорі купівлі-продажу, укладеного та посвідченого 05 липня 2006 року, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Телегою Т.М. (реєстровий номер 1058), удавано зазначена ОСОБА_3 покупцем 19/100 частин квартири АДРЕСА_1 та визнати, що дійсним покупцем 19/100 частин квартири АДРЕСА_2 , є ОСОБА_4 .

Визнати Договір купівлі-продажу частин квартири від 05 липня 2006 року недійсним в частині ціни, зокрема визнати, що у договорі купівлі-продажу, укладеного та посвідченого 05 липня 2006 року, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Телегою Т.М. (реєстровий номер 1058), зазначена ціна у розмірі 60000,00 гривень є удаваним та визнати, що продаж 19/100 частин квартири АДРЕСА_1 за домовленістю сторін вчинено за 4936,00 гривень.

Перевести на позивача права та обов`язки покупця за Договором купівлі-продажу 19/100 частин №207 за адресою: АДРЕСА_3 , укладеного та посвідченого 05 липня 2006 року, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Телегою Т.М. (реєстровий номер 1058).

Перерахувати на користь Відповідача -3 ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 4936,00 гривень, внесені ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду призначенням платежу «Оплата зав переведення прав і обов`язків покупця за договором купівлі-продажу частини квартири від 05 липня 2006 року.

Визнати нікчемним Договір дарування частини квартири АДРЕСА_2 , який укладено 06 вересня 2006 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округ Телегою Т.М. та зареєстрований в реєстрі за 31242, який не був спрямований на реальне настання наслідків обумовлених договором.

Стягнути з Відповідача-3 ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 800000,00 гривень завдану позивачу ОСОБА_1 »

13 вересня 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції м. Київ, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, переведення прав та обов`язків покупця за договором купівлі-продажу квартири, здійснити перерахування коштів внесених на депозитний рахунок на користь одного із відповідачів, визнати нікчемним договір дарування частини квартири, відшкодування моральної шкоди, та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання.

12 листопада 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про задоволення клопотання відповідача ОСОБА_4 про закриття провадження у цивільній справі в частині заявлених вимог, подане до суду 29 жовтня 2024 року, зареєстроване за вх№ 59363.

Закрите провадження у цивільній справі №755/15668/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції м. Київ, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, переведення прав та обов`язків покупця за договором купівлі-продажу квартири, здійснити перерахування коштів внесених на депозитний рахунок на користь одного із відповідачів, визнати нікчемним договір дарування частини квартири, відшкодування моральної шкоди, в частині заявлених позовних вимог, а саме:

«Перевести на позивача права та обов`язки покупця за Договором купівлі-продажу 19/100 частин №207 за адресою: АДРЕСА_3 , укладеного та посвідченого 05 липня 2006 року, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Телегою Т.М. (реєстровий номер 1058).

Стягнути з Відповідача-3 ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 800000,00 гривень завдану позивачу ОСОБА_1 »

26 березня 2025 року Київським апеляційним судом винесено постанову про залишення без задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 .

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 12 листопада 2024 року залишено без змін.

03 листопада 2025 року Верховним Судом винесено постанову про залишення без задоволення касаційної скарги ОСОБА_1 .

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 12 листопада 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 березня 2025 року - залишено без змін.

18 грудня 2025 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження у справі та призначено розгляд справи по суті.

20 червня 2025 року (вх.№ЕП-7241) та 24 червня 2025 року (вх.№36429 позивач ОСОБА_1 подала до суду зави про уточнення позовних вимог, за змістом заяви позивач просить суд: Приєднати до матеріалів справи заяву про уточнення позовних вимог, оскільки дана вимога ніколи раніше не розглядалася судом й переводяться права по договору з іншим складом сторін та ціною. Керуватися уточненою позовною вимогою Позивача ; «Визнати ОСОБА_4 покупцем 19/100 частини квартири АДРЕСА_2 , та перевести права та обов`язки покупця на позивача ОСОБА_1 за договором купівлі-продажу частини квартири від 05.07.2006 р., укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 за ціною 4936,00 грн та посвідченого05.07.2006 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Телегою Т.М. (реєстровий №1058)»

Позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_4 та представник - адвокат Зімін С.В. в судовому засіданні висловили свої заперечення з приводу прийняття заяв позивача про уточнення позовних вимог.

Інші учасники цивільного процесу в судове засідання не з`явилися , про дату слухання справи повідомлені належним чином.

Вислухавши позицію сторін цивільного процесу, вивчивши матеріали заяви про уточнення позовних вимог, суд приходить до наступних висновків.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Зміна позивачем підстав і предмета позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Виходячи з висновків, викладених в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.06.2018 року по справі № 761/7978/15-ц, під підставами позову, які згідно із ст.49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Пунктами шість, сім частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

При поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Така позиція Верховного Суду викладена у постанові від 01 листопада 2021 року в справі №405/3360/17 (провадження №61-9545сво21)

Відповідно до положень ч. 1 ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Згідно до ч. 5 ст. 49 ЦПК України, у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Враховуючи наведене суд приходить до висновку про наявність підстав для відмови у прийнятті заяв позивача про уточнення позовних вимог, оскільки позивачем не дотримано вимог ч.5 статі 49 Цивільного процесуального кодексу України, та не долучено докази направлення копії цієї заяви іншим учасникам цивільного процесу засобами поштового (електронного) зв`язку, тому подана заява підлягає поверненню суб`єкту звернення.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 43, 49, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України , суд -

п о с т а н о в и в:

Відмовити у прийнятті заяв про уточнення позовних вимог, подану позивачем ОСОБА_1 , датовані 20 червня 2025 року (вх.№ЕП-7241) та 24 червня 2025 року (вх.№36429), - та повернути подані заяви суб`єкту звернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua

С у д д я