ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6499/26
провадження № 2/753/9050/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" квітня 2026 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О. Ф., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

встановив:

У березні 2026 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивачем не вказано поштовий індекс місця реєстрації позивача та відповідача, реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача (для фізичних осіб) за його наявності.

Разом з тим, позивач не зазначив дату народження відповідача.

В порядку ч. ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України судом зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру та до Департаменту з питань реєстрації КМДА щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Зазначених відомостей суду не було надано, оскільки відсутня дата народження, РНОКПП відповідача.

Форма запиту передбачає зазначення прізвища ім`я та по батькові відповідача та РНОКПП/дату народження.

Відсутність відомостей щодо дати народження та/або РНОКПП відповідача позбавляє суд можливості скористатися положеннями ч. 8 ст. 187 ЦПК України, оскільки пошук відомостей в Єдиному державному демографічному реєстрі здійснюється за наявності принаймні однієї категорії ідентифікаційних даних: дати народження або РНОКПП.

Відтак відсутність інформації про РНОКПП або дати народження відповідача позбавляє суд можливості ідентифікувати відповідача, відповідно, перевірити підсудність такої справи саме Дарницькому районному суду м. Києва.

Отже, для ідентифікації особи та отримання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача позивачеві слід повідомити суду РНОКПП відповідача, а у разі неможливості - слід вказати дату народження відповідача.

Зокрема, дата народження відповідача має суттєве значення для виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову, оскільки без дати народження неможливо ідентифікувати особу відповідача та отримати інформацію про його РНОКПП, відповідно й повідомити відповідача про розгляд справи, а можливе рішення суду та виконавчий документ не будуть містити повну інформацію про боржника, що стане перешкодою в його виконанні.

Суддя вважає за необхідне зазначити, що позивач може усунути вказані недоліки шляхом направлення на адресу Дарницького районного суду м. Києва нової редакції позовної заяви з урахуванням визначених недоліків, з її копією, що додаються до неї, відповідно для відповідача.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач звертаючись до суду заявляє одну позовну вимогу майнового характеру.

Ставка судового збору за подачу до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 331,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (16 640,00 грн) (ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

Водночас позивачем при подачі позовної заяви було надано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1 211,20 грн.

Отже, позивач повинен доплатити судовий збір у розмірі 120,00 грн за одну позовну вимогу майнового характеру (1 331,20 - 1 211,20 = 120,00), про що позивачеві слід подати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху та надати строк для виправлення зазначених недоліків позовної заяви.

Враховуючи вищезазначене, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху.

Суд зауважує, що дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Оскільки судом установлено невідповідність позовної заяви вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу п`ятиденного строку для усунення вказаних недоліків поданої заяви.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 4, 95, 175, 177, 184, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів із дня отримання копії вказаної ухвали.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: