Провадження 2/127/8271/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2026 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Горбатюк В.В., розглянувши позовну заяву третьої особи ОСОБА_1 , яка заявляє самостійні вимоги, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_5 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, Вінницької міської ради та Служби у справах дітей Вінницької міської ради про усунення перешкод в користуванні квартирою шляхом вселення та встановлення порядку користування квартирою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення порядку користування квартирою,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_5 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, Вінницької міської ради та Служби у справах дітей Вінницької міської ради про усунення перешкод в користуванні квартирою шляхом вселення та встановлення порядку користування квартирою.

Ухвалою суду від 05.12.2025 зазначену справу прийнято до розгляду та постановлено проводити її розгляд за правилами загального позовного провадження.

До суду 08.04.2026 надійшла позовна заява ОСОБА_1 яка діє від свого імені та від імені своєї малолітньої дочки ОСОБА_6 як від третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення порядку користування квартирою.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Згідно із ч. 2, 3, 4 ст. 52 ЦПК України про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Згідно зі ст. 195 ЦПК України до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення ст. 193 і 194 цього Кодексу. Вказані статті регулюють порядок пред`явлення зустрічного позову та встановлюють вимоги до такого позову, який повинен відповідати ст.ст.175,177 ЦПК України.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до форми та змісту позовної заяви.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, ставка судового збору встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1331,20 гривень.

Водночас до позовної заяви не долучено доказів про сплату судового збору. Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1331,20 грн та надати суду документи, що підтверджують його сплату відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

У документі про сплату судового збору мають бути зазначені такі платіжні реквізити для перерахування судового збору в гривнях: отримувач коштів ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37979858; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA0002856; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: (*;101;__________ реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа)).

Зазначені вище недоліки перешкоджають вирішенню питання про можливість прийняття позовної заяви до розгляду, а тому вона підлягає залишенню без руху для їх усунення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Залишення позовної заяви без руху з метою належної її оформлення відповідно до вимог чинного цивільного процесуального законодавства не являє собою обмеженням у доступі до правосуддя. Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З огляду на викладене, залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 яка діє від свого імені та від імені своєї малолітньої дочки ОСОБА_6 як від третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення порядку користування квартирою - залишити без руху.

Про залишення позовної заяви без руху повідомити третю особу, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, та надати строк для усунення недоліків зазначених в описовій частині ухвали п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута третій особі, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя В. В. Горбатюк