УХВАЛА

Про витребування доказів

Справа № 495/1856/26

Номер провадження 2/495/2175/2026

14 квітня 2026 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої одноособово судді Прийомової О.Ю.

за участю секретаря Чибукової О.В.

справа № 495/1856/26

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Білгород-Дністровському Одеської області клопотання представника позивача про витребування доказів у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Кароліно Бугазької сільської ради про скасування рішення державного реєстратора,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Кароліно Бугазької сільської ради про скасування рішення державного реєстратора.

Представник позивача надав до суду, через систему «Електронний суд», клопотання про витребування доказів, у якому просить витребувати у Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України (вул. Володимирська, 26, м. Київ, 01601, ел. адреса ) інформацію:

про перетин Державного кордону України громадянкою України ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 в період з липня 2022 року по березень 2025 року, вказавши: в якому напрямку здійснювався перетин кордону останньою, дату перетину кордону, місце призначення за межами України.

Витребувати Державної міграційної служби України (01001, м. Київ, вул. Володимирська, 9), електронною поштою () інформацію:

чи видався громадянці України ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

Витребувати для огляду у судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000277 у Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області.

Клопотання обґрунтовує тим, що позивачці на праві власності належить нежитлова будівля АДРЕСА_1 . Вказана будівля придбана Позивачкою на підставі договору купівлі-продажу від 14.12.20222 року. З часу отримання у власність вказаної нерухомості Позивачкою здійснювалась експлуатація будівлі.

На початку березня Позивачка звернулась до Кароліно-Бугазької сільської ради із проханням надати реквізити для оплати земельного податку та розмір суми. Однак Позивачку повідомили, що відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Позивачка вже не є користувачем земельної ділянки під вищевказаною нерухомістю через наявність запису про припинення її речових прав (права власності) на нежитлову будівлю № 83/6, що знаходиться по АДРЕСА_2 проведеного на підставі рішення державного реєстратора Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області Карпенко Анатолія Анатолійовича від 17.03.2025 року, індексним номер рішення: 77851829.

На підтвердження вказаних обставин припинення речового права Позивачці були надані документи, які стали підставою для такого припинення:

Заява від 26.02.2025 року гр. ОСОБА_2 від, 16.08.1994 року народження, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого: АДРЕСА_3 , про державну реєстрацію припинення права власності на нежитлову будівлю № 83/6, що знаходиться по АДРЕСА_2 ;

довіреність від 14.02.2025 року посвідчена польським нотаріусом Крістіна Костка разом з перекладом на українську мову з польської. Відповідно до змісту вказаної довіреності Позивачка гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 начебто перебуваючи у р. Польща у м. Ярослав 14.02.2025 року, надала довіреність гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , надала необмежені права розпорядження, відчуження та підписання, подання заяви про державну реєстрацію припинення права власності на нежитлову будівлю АДРЕСА_1 .

Разом з тим:

гр. ОСОБА_2 від 16.08.1994 року народження, Позивачка взагалі не знає, їй не відома ця особа ні особисто ні через її родичів, знайомих близьких;

з України до р. Польщи Позивачка ніколи не виїжджала ( в тому числі в лютому 2025 року) через відсутність по-перше паспорта громадянина України для виїзду за кордон (що може бути підтверджене відповідною інформацію з Державної міграційної служби України) так само підтвердженням відсутності факту перетину державного кордону України може слугувати відповідна інформація з Державної прикордонної служби України;

позивачка ніколи і в ніяких місцях не підписувала Довіреність від 14.02.2025 року посвідчену польським нотаріусом Крістіна Костка.

В результаті протиправних дій групи осіб (фізичних осіб, нотаріусів, державних реєстраторів, інженерів та директора ТОВ «ПРОЄКТ-Д» ) та гр. ОСОБА_2 від, ІНФОРМАЦІЯ_2 , через підробку документів (підписання офіційних документів від імені позивачки), самовільних та шахрайських дій, позивачку протиправно позбавлено права власності на належне їй нерухоме майно.

За фактом вищевказаних дій позивачка звернулась до правоохоронних органів. Наразі Білгород-Дністровським РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування в межах кримінального провадження № 0000277.

З метою встановлення дійсних обставин справи в частині перебування Позивачки в р. Польща 14.02.2025 року та перетину позивачкою кордону, а так само наявність в неї такої можливості (наявність відповідних документів), і просить задовольнити клопотання.

Сторони у судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України (відповідно до частин першої, другої та третьої статті 12 ЦПК України). Останнє кореспондує частині першій статті 81 ЦПК України.

Відповідно до частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій (пункт 3); сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України (пункт 4); запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших

Частина перша статті 43 ЦПК України передбачає, що учасники справи мають право: 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно із вимогами ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Приписами ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до ч. ч. 6, 7, 8, 9 ст. 84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Враховуючи викладене, суд погоджується із твердженням представника позивача, що витребування інформації про перетин Державного кордону України громадянкою України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період з липня 2022 року по березень 2025 року, та щодо видачі громадянці України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорта громадянина України для виїзду за кордон є необхідним для правильного вирішення справи, всебічного та повного дослідження всіх її дійсних обставин, а також ухвалення законного та обґрунтованого рішення, а отже клопотання представника позивача про витребування доказів в цій частині підлягає задоволенню.

Щодо клопотання представника позивача в частині витребування для огляду у судовому засіданні матеріалів кримінального провадження №0000277, суд звертає увагу на наступне.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України (частина перша статті 1 КПК України).

Кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (пункт 10 частини першої статті 3 КПК України).

Згідно із частиною першої статті 7 КПК України одними із загальних засад кримінального провадження, зокрема є: верховенство права (пункт 1); безпосередність дослідження показань, речей і документів (пункт 16); розумність строків (пункт 21).

Відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування, у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом (частини перша та друга статті 222 КПК України).

Стаття 84 ЦПК України, яка наділяє цивільний суд компетенцією витребувати докази для розгляду цивільної справи, так і передбачає те, що адресат такого витребування може й не мати можливості надати запитувані докази. А принцип верховенства права, передбачений пунктом 1 частини третьої статті 2 ЦПК України, визначає, не тільки вертикальну ієрархію правових актів з точки зору правозастосування, а й взаємодію між собою рівнозначних за статусом правових актів, зокрема процесуальних кодексів України. Цьому принципу кореспондує аналогічна засада кримінального провадження, визначена пунктом 1 частини першої статті 7 КПК України, що лише підтверджує зазначене. У зв?язку з цим жодна реалізація норм ЦПК України не може спричиняти недоліки правозастосування норм КПК України та навпаки.

Враховуючи зазначене, витребування цивільним судом оригіналів матеріалів кримінального провадження може позбавляти, наприклад слідчого чи прокурора можливості виконання обов`язку, передбаченого частиною другою статті 9 КПК України, щодо всебічного, повного і неупередженого дослідження обставини кримінального провадження в межах вимог частини першої статті 28 КПК України та такої засади кримінального провадження як розумність строків.

Тому звідси випливає висновок, що суд в порядку здійснення цивільного судочинства, зокрема реалізації статті 84 ЦПК України, не може витребувати оригінали матеріалів кримінального провадження.

Враховуючи особливості статті 222 КПК України доцільним та виправданим з точки зору завдань ЦПК України є витребування цивільним судом лише засвідчених копій окремих доказів з матеріалів кримінального провадження, або огляд їх оригіналів в судовому засіданні, за потреби, з подальшим поверненням оригіналів та залишенням в матеріалах цивільної справи їх копій, якщо такі докази обґрунтовано необхідно дослідити в межах розгляду цивільної справи, за умови надання слідчим чи прокурором дозволу на їх розкриття сторонам відповідної цивільної справи.

Наявність подібного дозволу має бути уточнена у відповідній ухвалі суду про витребування доказів з матеріалів кримінального провадження та не може презюмуватись лише фактом надання суду цих витребуваних доказів адресатом запиту.

Цивільний суд не наділений повноваженнями скасовувати або обмежувати дію статті 222 КПК України.

Тому без відповідного дозволу він позбавлений можливості безпосереднього дослідження як матеріалів кримінального провадження так і його складових у судовому засіданні, навіть закритому, якщо офіційно не наданий дозвіл слідчого або прокурора на це ознайомлення всім особам, які отримають відповідний доступ в результаті цього розгляду у судовому засіданні, або якщо ці особи не мають відповідного права в силу норм КПК України.

Саме через це доцільним вбачається витребування не всіх матеріалів кримінального провадження, а саме окремих доказів, які у них містяться, значення дослідження яких для розгляду цивільної справи належним чином обґрунтоване, оскільки це збільшує можливості реалізації завдань ЦПК України в межах дотримання умов статті 222 КПК України через розумне звуження відповідних відомостей кримінального провадження, які можуть стати відомими учасникам цивільної справи.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові суду від 22 травня 2024 року по справі № 369/1937/20.

Водночас, представником позивача не обґрунтовано належним чином необхідності витребування для огляду у судовому засіданні всіх матеріалів кримінального провадження, а також значення їх дослідження для розгляду цивільної справи.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне, в частині витребування для огляду матеріалів кримінального провадження, у задоволенні клопотання представника позивача відмовити.

Керуючись ст. ст. 12, 76, 84, 258, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача про витребування доказів у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Кароліно Бугазької сільської ради про скасування рішення державного реєстратора задовольнити частково.

Витребувати у Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України (вул. Володимирська, 26, м. Київ, 01601, ел. адреса ) інформацію:

про перетин Державного кордону України громадянкою України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період з липня 2022 року по березень 2025 року, вказавши: в якому напрямку здійснювався перетин кордону останньою, дату перетину кордону, місце призначення за межами України.

Витребувати у Державної міграційної служби України (01001, м. Київ, вул. Володимирська, 9), електронною поштою () інформацію:

чи видавався громадянці України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

В частині витребування для огляду у судовому засіданні у Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області матеріалів кримінального провадження - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали складений 14 квітня 2026 року.

Суддя