УХВАЛА

14 квітня 2026 року

м. Київ

справа № 758/5075/24

провадження № 61-4720ск26

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу Обслуговуючого кооперативу «Відродження-2018» на рішення Подільського районного суду м. Києва від 29 листопада 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 лютого 2026 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Відродження-2018», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буждиганчук Євдокія Юріївна, Товариство з обмеженою відповідальністю «УК «Київбуд», Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Кроун», Київська міська рада, про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, визнання майнового права на об`єкт інвестування,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом до Обслуговуючого кооперативу «Відродження-2018» (далі - ОК «Відродження-2018»), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буждиганчук Є. Ю. (далі - приватний нотаріус КМНО Буждиганчук Є. Ю.), Товариство з обмеженою відповідальністю «УК «Київбуд» (далі - ТОВ «УК «Київбуд»), Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Кроун» (далі - ТОВ «БК «Кроун»), Київська міська рада, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора (приватного нотаріуса КМНО) Буждиганчук Є. Ю. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 49273486 від 22 жовтня 2019 року; про державну реєстрацію прав № 33772200 від 18 жовтня 2019 року (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000;

- визнати за ОСОБА_1 майнові права на об`єкт інвестування, а саме: однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , на земельній ділянці площею 0,8517 га, за кадастровим номером: :91:312:0100.

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 29 листопада 2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 04 лютого

2026 року, позов ОСОБА_1 до ОК «Відродження-2018», треті особи: приватний нотаріус КМНО Буждиганчук Є. Ю., ТОВ «УК «Київбуд», ТОВ «БК «КРОУН», Київська міська рада, про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, визнання майнового права на об`єкт інвестування задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора (приватного нотаріуса КМНО) Буждиганчук Є. Ю. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 49273486 від 22 жовтня 2019 року; про державну реєстрацію прав № 33772200 від 18 жовтня 2019 року (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

Визнано за ОСОБА_1 майнові права на об`єкт інвестування, а саме: однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , на земельній ділянці площею 0,8517 га, за кадастровим номером: :91:312:0100.

09 квітня 2026 року представник ОК «Відродження-2018» - адвокат Ступак Т. О. через підсистему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Подільського районного суду м. Києва від 29 листопада

2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 лютого 2026 року (повний текст постанови виготовлено 10 березня 2026 року, касаційна скарга надійшла до суду 09 квітня 2026 року), в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить суд скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове про закриття провадження у справі в частині скасування рішення про державну реєстрацію права власності, а в іншій частині відмовити в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 4 651,00 грн, однак це не підтверджує сплату судового збору у повному розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року

№ 2147-VIII.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана: юридичною особою 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви

і скарги від розміру оспорюваної суми; фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день звернення до суду з цим позовом) передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною четвертою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення

в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом у 2024 році та заявляв одну позовну вимогу немайнового характеру та позовну вимогу майнового характеру (визнання майнових прав на об`єкт інвестування).

Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 3 028,00 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 211,20 грн, 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 15 140,00 грн).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Згідно з пунктами 2, 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості

За приписами частини першої статті 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) сформульовано правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Позовні вимоги ОСОБА_1 спрямовані на визнання за ним майнових прав на об`єкт інвестування.

Ураховуючи викладене, ціна позову в цій справі має визначатися вартістю спірного майна - майнових прав.

Проте аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову, оскільки неможливо встановити дійсну вартість спірного нерухомого майна (майнові права на об`єкт інвестування) саме станом на дату подання позову до суду.

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подачу касаційної скарги за 1 позовну вимогу немайнового характеру 1 937,92 грн ((1 211,20*200%)*0,8=1 937,92) та за позовну вимогу майнового характеру (у розмірі 1 % від ціни спірного майна помноженого на 200 % помноженого на коефіцієнт 0,8).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату в повному обсязі.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Обслуговуючого кооперативу «Відродження-2018» на рішення Подільського районного суду м. Києва від 29 листопада 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 лютого 2026 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць