Провадження № 2/712/339/26
Справа № 711/1946/26
У Х В А Л А

13 квітня 2026 року Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ПИРОЖЕНКО С.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Черкаської міської ради про визнання незаконною відмови у приватизації житла та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася з позовом до відповідача про визнання незаконною відмови у приватизації житла та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Придніпровського районного суду міста Черкаси від 23 березня 2026 року дану цивільну справу передано на розгляд за підсудністю до Соснівського районного суду м. Черкаси.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано на розгляд судді Пироженко С.А.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, встановлено, що позовна заява підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства, але подана без додержання вимог ст.175 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст.185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить суд: визнати незаконною та скасувати відмову відповідача оформлену листом від 27 серпня 2025 року № 10146-2 щодо відмови ОСОБА_2 у приватизації кімнати АДРЕСА_1 . Зобов`язати відповідача повторно розглянути її заяву про приватизацію від 12 серпня 2025 року.

Якщо особа стверджує про порушення її прав наслідками, що спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю органу місцевого самоврядування, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни або припинення її цивільних прав чи інтересів або пов`язані з реалізацією її майнових або особистих немайнових прав чи інтересів, то скасування таких рішень є способом захисту відповідних цивільних прав та інтересів. Викладене узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду у постанові від 5 грудня 2018 року по справі №713/1817/16-ц.

Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (п. 5.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16). Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на порушника.

Цивільні права або інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права чи інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Велика Палата неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа та характеру його порушення, невизнання або оспорення.

Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (Схожий висновок містять постанови ВП ВС від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц, від 06.04.2021 у справі № 925/642/19).

Ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача у цивільному процесі можливий за умови, що такі права, свободи чи інтереси справді порушені, а позивач використовує цивільне судочинство саме для такого захисту, а не з іншою метою. Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача.

При цьому, позивач просить визнати незаконною та скасувати відмову відповідача оформлену листом щодо відмови у приватизації кімнати в гуртожитку. Суд звертає увагу позивача на те, що вказаний лист не є рішенням органу місцевого самоврядування, який можливо було б оскаржити до суду.

Отже, позивачу необхідно конкретизувати зміст заявлених позовних вимог з обґрунтуванням обраного позивачем способу захисту та чітко сформованих вимог у залежності від очікуваних наслідків розв`язання спору, навести обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги відповідно до норм матеріального права із посиланням на конкретні докази в підтвердження підстав позову, а також порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи інтересів.

Неправильно обраний спосіб захисту зумовлює прийняття рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин. Такий висновок сформульований, зокрема, у постановах ВП ВС від 29.09.2020 у справі №378/596/16-ц, від 15.09.2022 у справі №910/12525/20.

На підставі ст.185 ч.1 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 174-177, 184, 185, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Черкаської міської ради про визнання незаконною відмови у приватизації житла та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Позивачу протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали виправити зазначені недоліки. У разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і підлягає поверненню позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Соснівського

районного суду м Черкаси С.А.ПИРОЖЕНКО