Єдиний державний реєстр судових рішень
Доступ до Реєстру здійснюється в тестовому (обмеженому) режимі. Для запобігання загрозам життю і здоров'ю суддів та учасників судового процесу, а також у разі виявлення ознак кіберзагрози, доступ до Реєстру або окремих рішень у ньому може бути обмежено.
Змінені назви судів
Категорія справи №
185/2976/26: Цивільні справи (з 01.01.2019); Справи позовного провадження; Справи у спорах, що виникають із відносин спадкування, з них.
Надіслано судом: 03.04.2026. Зареєстровано: 04.04.2026. Забезпечено надання загального доступу: 06.04.2026.
Номер судового провадження: 2/185/3864/26
Справа № 185/2976/26
Провадження № 2/185/3864/26
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2026 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Іщик Микола Васильович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В

У січні 2026 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Іщик Микола Васильович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просила суд визначити їй додатковий двохмісячний строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, яка відкрилася після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Позиція позивача

В обґрунтування заявлених вимог позивачка зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дідусь ОСОБА_3 , який за життя склав заповіт, відповідно до якого усе своє майно заповів їй. Вона, як спадкоємець за заповітом, звернулась до приватного нотаріуса Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Іщика М.В. із заявою про прийняття спадщини за заповітом до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 . Проте, постановою приватного нотаріуса Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Іщика М.В. від 23.12.2025 було відмовлено позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, так як позивачкою пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини встановлений ст. 1270 ЦК України. Вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, так як були обумовлені військовою агресією російської федерації проти України та вона була вимушена виїхати з країни до Польщі.

Заяви, клопотання сторін; інші процесуальні дії у справі

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 березня 2026 року було відкрито провадження у цивільній справі у порядку загального позовного провадження, з призначенням підготовчого засідання на 03.04.2026 року о 10-00 год., а також витребувано у приватного нотаріуса Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Іщика Миколи Васильовича копію спадкової справи, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

У порядку ст. 178 ЦПК України, відповідачка не скористалась своїм правом щодо подачі відзиву на позовну заяву.

У підготовче засідання позивачка, відповідачка не з`явились, надав суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять суд їх задовольнити.

Третя особа приватний нотаріус Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Іщик М.В. у підготовче засідання не з`явився, відповідно до поданої заяви до суду просить розглянути справу за його відсутності, надавши копію спадкової справи, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Суд, на підставі ст. 200 ЦПК України, з підстав визнання позову відповідачкою, ухвалив розглянути справу у підготовчому засіданні.

Фактичні обставини, встановлені судом

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_1 , виданого 20.12.2021 Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 2432 від 20.12.2021.

Після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відкрилась спадщина за заповітом до майна померлого, а саме: житлового будинку АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 0,0633 га, розташованої за цією ж адресою, для обслуговування жилого будинку і господарських споруд, кадастровий номер :02:007:0013.

За життя, ОСОБА_3 22.11.2017 склав заповіт, відповідно до якого усе своє майно заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який посвідчено 22.11.2017 приватним нотаріусом Павлоградського міського нотаріального округу Семенякою А.А., реєстровий номер 274.

Як вбачається з копії спадкової справи № 89/2025, заведеної приватним нотаріусом Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Іщиком М.В. 17.11.2025 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , із заявою про прийняття спадщини за заповітом 17.11.2025 звернулась ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , повідомив, що спадкоємці, передбачені ст. 1241 ЦК України, які мають право на обов`язкову частку у спадщині незалежно від змісту заповіту, відсутні.

Проте, постановою приватного нотаріуса Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Іщика М.В. від 23.12.2025 було відмовлено позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, так як позивачкою пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини встановлений ст. 1270 ЦК України, що стало підставою для звернення до суду позивачки з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як вбачається із матеріалів справи, померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 доводився позивачці дідусем, з яким на момент смерті за адресою: АДРЕСА_1 , проживала та була зареєстрована ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , (відповідачка по справі), яка також доводиться родичкою померлому.

Інших спадкоємців до майна померлого судом не встановлено.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивачка зазначила, що строк для прийняття спадщини за заповітом нею був пропущений з поважних причин, так як вона була вимушена виїхати з країни до Польщі, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Норми права, які застосував суд, та висновки

Загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер, й інші джерела правового регулювання, насамперед, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, виявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20).

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Початок перебіг строку для прийняття спадщини починається з наступного дня після відповідної календарної дати, тобто строк для прийняття спадщини має обчислюватись з наступного дня після дня смерті особи або оголошення її померлою. При визначенні кінцевого дня строку слід ураховувати, що правила частини п`ятої статті 254 ЦК України поширюються на будь-які сфери цивільно-правового регулювання і стосуються будь-яких суб`єктів цивільних правовідносин. Тому коли останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день (див. постанову постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19 (провадження № 61-7013св20).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Дані висновки містяться у постанові Верховного Суду у справі №554/356/21 від 22 березня 2023 року.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

При визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що об`єктивно створювали перешкоди позивачці у реалізації її спадкових прав, суд враховує наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з подальшими змінами) з 12 березня 2020 року в Україні було запроваджено карантин.

Внаслідок карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), обмежувалося пересування громадян та вводилися певні обмеження для осіб, а саме, було обмежено рух громадського транспорту, пересування громадян.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 651 від 27 червня 2023 року з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 відмінено.

Крім того, Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан. Дія воєнного стану станом на день розгляду позову продовжена.

Згідно п. 3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164, установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Пункт 3 постанови КМУ № 164 суперечить ст.ст.1270, 1272 ЦК, а тому не підлягає застосуванню. Зазначеного висновку також дійшов і Верховний Суд у своїй постанові від 25.01.2023 по справі №676/47/21.

Проте, вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини за заповітом, суд враховує, що у зв`язку з карантинними обмеженнями встановленими в країні, а також фактичним перебуванням позивачки у Польщі, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, позивачка об`єктивно була позбавлена можливості вчасно звернутися до нотаріуса для прийняття спадщини за заповітом.

Суд наголошує, що виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Враховуючи встановлені обставини справи, а також наведені позивачкою причини несвоєчасного подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, які свідчать про наявність об`єктивних та істотних труднощів у питанні подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, суд, з урахуванням захисту інтересів позивачки у реалізації прав на спадкування за заповітом, дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для визначення позивачці додаткового строку, тривалістю два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 280-284, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Іщик Микола Васильович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк, тривалістю два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення, а учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 .

Відповідач - ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 .

Третя особа - приватний нотаріус Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Іщик М.В., місцезнаходження: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Соборна, 103.

Суддя В.М. Бондаренко

Логін:

Для помилки:

Пароль:

Для помилки:

З метою упередження перешкоджанню стабільній роботі Реєстру шляхом здійснення автоматичних або автоматизованих запитів на пошук та копіювання ("викачування") бази даних, запроваджено інтерактивний елемент захисту системи

Введіть cуму цифр, зображених на малюнку:

Перевірити
Закрити

Ваше ім'я:

Для помилки:

Ваш e-mail:

Для помилки:

Повідомлення:

Для помилки:

Введіть в поле результат арифметичного виразу:

Для помилки:

Зачекайте, будь ласка...