Справа № 755/4105/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"13" квітня 2026 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , через представника - адвоката Сільченко Тетяну Іванівну, звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна.

Вказана позовна заява та додані до неї документи подані в електронному вигляді через систему «Електронний суд».

Зазначену позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, серед іншого: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Згідно вимог позовної заяви, позивач просить здійснити поділ спільного майна подружжя та визнати право власності Позивачки - ОСОБА_1 на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , припинити право власності Відповідача - ОСОБА_2 на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Разом із тим, викладаючи фактичні підстави позову, позивач зазначає, що перебуваючи у шлюбі, сторони придбали нерухоме майно, а саме: трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 ; однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 які підлягають поділу між подружжям порівну. Відповідно до відомостей про оціночну вартість майна, що підлягає поділу, «сумарна вартість обох об`єктів нерухомості становить 12 140 478,07 грн, ? частина становить суму 6 070 239,04 грн. Тобто за загальним правилом поділу набутого у шлюбі майна, частка Позивачки у спільному майні відповідає сумі 6 070 239,04 грн, що є меншою за вартість трикімнатної квартири АДРЕСА_2 , але є більшою за вартість однокімнатної квартири АДРЕСА_1 . Позивачка вважає, що справедливим та доцільним у даному випадку буде визнання за нею права власності на частину спільного майна, а саме на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Отже, за викладених у позовній заяві фактичних обставин, поділу між сторонами підлягають два об`єкта нерухомості. При цьому, предметом спору (згідно прохальної частини позовної заяви) є лише один із них.

Таким чином позивачем, при поділі двох квартир, не визначено правове становище другої квартири - АДРЕСА_2 .

Отже зміст позовних вимог підлягає приведенню у відповідність до наведеного у позові обґрунтування.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, до позовної заяви долучено Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно лише щодо однієї із квартир АДРЕСА_1 .

Правовстановлюючих документів на квартири, які позивач визначає, як такі, що набуті сторонами у шлюбі, до позову не долучені.

Крім того, до позовної заяви долучено копію рішення Оболонського районного суду міста Києва від 25 травня 2023 року у справі №756/5577/22 (не з Єдиного державного реєстру судових рішень), яке не завірене належним чином, оскільки не містить підпису відповідальної особи та гербової печатки суду, не містить даних про учасників справи (є знеособленою) та не містить відмітки про набрання рішенням суду законної сили.

Частинами 1 -3 ст. 95 ЦПК України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.

Згідно положень ч. 1 ст. 100 ЦПК України електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, що містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (в тому числі текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо), веб-сайти (сторінки), текстові, мультимедійні та голосові повідомлення, метадані, бази даних та інші дані в електронній формі. Такі дані можуть зберігатися, зокрема, на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет).

Учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених у порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом. (ч. 3 ст. 100 ЦПК України)

Свідоцтво про народження та свідоцтво про шлюб, як і повні витяги з актових записів цивільного стану, є письмовим доказом, отже позивач має право, на підтвердження викладених у позовній заяві обставин, долучити до позовної заяви електронні копії саме письмових доказів - свідоцтва про народження та свідоцтво про шлюб.

Проте, долучені до позовної заяви фотокопії з додатку «ДІЯ» під назвами: «Актовий запис про шлюб» та «Актовий запис про народження» не є копіями письмових доказів, які видає відділ державної реєстрації актів цивільного стану.

Отже, на підтвердження викладених у позові обставин, позивач має надати завірені належним копії відповідних документів.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду позовну заяву в новій редакції з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту, привівши зміст позовних вимог у відповідність до наведеного у позові обґрунтування, долучити докази на підтвердження викладених у позові обставин: копії правовстановлюючих документів на спірні об`єкти нерухомості; копію свідоцтва про народження, копію свідоцтва про шлюб, укладеного між сторонами та копію рішення суду про розірвання такого шлюбу (завірені належним чином).

До позовної заяви в новій редакції необхідно долучити докази її направлення з новими доданими документами, відповідачу (доставки до електронного кабінету).

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна - залишити без руху та запропонувати позивачу в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я :