Справа № 308/2373/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2026 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Хамник М.М.,

за участі секретаря судового засідання Сабо І.Й.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м.Ужгород, в режимі відеоконференції цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу.

03 квітня 2026 року від представника відповідача адвоката Ковача І.В. надійшло до суду заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, в якому він просить перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Вказане заперечення обґрунтовано тим, що потреба перейти в загальне провадження необхідна оскільки дана справа має вагоме значення для відповідача. Спір хоча і має формальні ознаки незначного, однак, за наслідками для сторін та встановленими обставинами, впливатиме на можливість реалізувати відповідачем свої прав в разі незгоди позивача на участь батька на побачення з дітьми, спільного проживання з ними, участі в їх вихованні. Відповідач позову не визнає, з метою спростування обставин наведених у позові має намір доводити свою позицію допитом свідків, проведенням експертних досліджень тощо.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 підтримав заявлене клопотання, просив перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження з мотивів викладених у запереченні.

Представник позивача Криворучко Л.С. заперечувала щодо задоволення клопотання про перехід в загальне провадження, посилаючись на те, що справа є малозначною, а відтак повинна розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.

При вирішенні даного клопотання суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Частиною 2, 4, 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд,справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення або розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно з ч. 7 ст. 277 ЦПК України частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Враховуючи, вимоги ч. 3, 4 ст. 274 ЦПК України та положення ч. 4, 7 ст. 277 ЦПК України, предмет позову, обсяг та характер доказів у справі, можливість подання заяв по суті справи в строки визначені ухвалою про відкриття провадження, необґрунтованість заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд дійшов висновку, що таке не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.19, 274, 277 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Заперечення представника відповідача адвоката Ковача І.В. проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, в якому він просить перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник