УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2026 року

м. Київ

справа № 359/501/21

провадження № 61-4287ск26

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Луспеника Д. Д.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Державне підприємство «СЕТАМ», приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Телявський Анатолій Миколайович, ОСОБА_2 ,

третя особа - приватний нотаріус Бориспільського нотаріального округу Дудку Оксана Сергіївна,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_5, на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 вересня 2025 року у складі колегії суддів: Головачова Я. В., Невідомої Т. О., Нежури В. А.,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 листопада 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до державного підприємства «СЕТАМ» (далі - ДП «СЕТАМ»), приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського А. М., ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Дудка О. С., про визнання недійсними електронних торгів та протоколу їх проведення відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням, 05 листопада 2024 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 надіслала засобами електронного зв`язку через систему «Електронний суд» до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 листопада 2022 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 лютого 2026 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 листопада 2022 року відмовлено на підставі пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України.

04 серпня 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діяв представник ОСОБА_4 , подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 листопада 2022 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 серпня 2025 року витребувано матеріали справи з Бориспільського міськрайонного суду Київської області. Вирішення питання про відкриття апеляційного провадження відкладено до отримання матеріалів цивільної справи судом апеляційної інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 вересня 2025 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_4 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 листопада 2022 року відмовлено відповідно до пункту 3 частини 1 статті 358 ЦПК України, оскільки ОСОБА_1 вже звертався з апеляційною скаргою на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 листопада 2022 року, а ухвалою Київського апеляційного суду від 17 лютого 2025 року йому відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

21 листопада 2025 року ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку, звернувся

до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 вересня 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 12 грудня 2025 року касаційну скаргу залишено

без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

Ухвалою Верховного Суду від 10 лютого 2026 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 вересня 2025 року визнано неподаною та повернуто заявнику.

31 березня 2026 року через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_5 , повторно звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 вересня 2025 року, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить оскаржуване судове рішення скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, апеляційний суд виявив надмірний формалізм, залишив поза увагою обставини, на які заявник посилався при поданні апеляційної скарги чим позбавив заявника права на доступ до суду.

Згідно з положеннями частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Відповідно до частини шостої статті 394 ЦПК України ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Вивчивши касаційну скаргу ОСОБА_6 , зміст ухвали Київського апеляційного суду від 02 вересня 2025 року, Верховний Суд дійшов висновку, що скарга є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності зазначеного судового рішення.

Такого висновку Суд дійшов з огляду на таке.

Згідно з пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства в Україні є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

При цьому забезпечення апеляційного оскарження рішення суду має бути здійснено судами з урахуванням принципу верховенства права і базуватися на справедливих судових процедурах, передбачених вимогами законодавства, які регулюють вирішення відповідних процесуальних питань.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (стаття 354 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо є постанова про залишення апеляційної скарги цієї самої особи без задоволення або ухвала про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 3 частини 1 статті 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 вже звертався з апеляційною скаргою на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 листопада 2022 року, а ухвалою Київського апеляційного суду від 17 лютого 2025 року йому було відмовлено у відкритті апеляційного провадження, то правові підстави для відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діяв представник ОСОБА_4 на вказане судове рішення відсутні.

Суд апеляційної інстанції дійшов мотивованого висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 3 частини першої статті 358 ЦПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у справі на всіх етапах розгляду, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії»).

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Оскільки правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись частинами четвертою, п`ятою і шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського Анатолія Миколайовича, ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Дудка Оксана Сергіївна про визнання недійсними електронних торгів та протоколу їх проведення, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_5 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 вересня 2025 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков
Р. А. Лідовець
Д. Д. Луспеник