КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 квітня 2026 року м. Київ

Унікальний номер справи №756/18089/25

Головуючий у першій інстанції Будзан Л.Д.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/8284/2026

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Саліхова В.В.

суддів: Євграфової Є.П., Левенця Б.Б.,

перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби в Одеській області на рішення Подільського районного суду міста Києва від 29 січня 2026 року у справі за заявою Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Парадіс Компані», Акціонерне товариство «Універсал Банк» про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю,

в с т а н о в и в :

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 29 січня 2026 року заяву Головного управління Державної податкової служби в Одеській області про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, заінтересовані особи: ТОВ «Парадіс Компані», АТ «Універсал Банк», залишено без задоволення.

Повний текст рішення складено 29.01.2026.

Не погодившись з рішенням районного суду, 17 лютого 2026 року представник Головного управління ДПС в Одеській області Штомпель К.С. подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу у порядку ст. 355 ЦПК України.

18 лютого 2026 року витребувано матеріали цивільної справи.

27 лютого 2026 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 02 березня 2026 року передана судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 березня 2026 року Головного управління Державної податкової служби в Одеській області на рішення Подільського районного суду міста Києва від 29 січня 2026 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали, щодо направлення до Київського апеляційного клопотання (заяви) про поновлення строку із зазначенням підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження, оскільки скарга подана після закінчення строку оскарження, встановленого ст. 350 ЦПК України та направити до Київського апеляційного суду квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1454,40 грн.

13 березня 2026 року представник Головного управління ДПС в Одеській області Штомпель К.С. подав заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження. Також, представник Головного управління ДПС в Одеській області Штомпель К.С. просив продовжити процесуальний строк для усунення недоліків, щодо сплати судового збору.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 березня 2026 року поновлено Головному управлінню Державної податкової служби в Одеській області строк на апеляційне оскарження рішення Подільського районного суду міста Києва від 29 січня 2026 року.

Заяву Головного управління Державної податкової служби в Одеській області про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Подільського районного суду міста Києва від 29 січня 2026 року задоволено.

Продовжено строк Головному управлінню Державної податкової служби в Одеській області для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Подільського районного суду міста Києва від 29 січня 2026 року до 27 березня 2026 року включно.

З супровідного листа Київського апеляційного суду від 17 березня 2026 року вбачається, що копію вказаної ухвали від 17 березня 2026 року було направлено на електронний кабінет Головного управління Державної податкової служби в Одеській області та представника Штомпеля К.С.

Частиною шостою статті 14 ЦПК України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 14 ЦПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 17 Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 24 Положення визначено, що підсистема «Електронний суд» - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до пункту 36 Положення після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до звіту про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду Міністерство оборони України отримало електронний примірник ухвали Київського апеляційного суду від 10 червня 2025 року 12 червня 2025 року о 18 год. 00 хв.

Крім того, відповідно до звітів про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду Головне управління ДПС в Одеській області отримало електронний примірники ухвали Київського апеляційного суду від 17 березня 2026 року 17 березня 2026 року о 18 год. 20 хв., а представник Штомпель К.С. отримав електронний примірники ухвали Київського апеляційного суду від 17 березня 2026 року 17 березня 2026 року о 18 год. 30 хв.

Тобто, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги, враховуючи ухвалу Київського апеляційного суду від 17 березня 2026 року, було 27 березня 2026 року.

Проте, станом на 23 квітня 2026 року вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 03 березня 2026 року не виконано, не надано доказів сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, у тому числі цікавиться рухом справи.

Європейський суд з прав людини зазначав, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі «Шульга проти України», № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі «Мусієнко проти України», № 26976/06).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст. 185, ч. 2 ст. 357, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби в Одеській області на рішення Подільського районного суду міста Києва від 29 січня 2026 року - визнати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: В.В. Саліхов

Є.П. Євграфова

Б.Б. Левенець