ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2026 року

м. Київ

справа № 308/22861/23

провадження № 61-8642св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Осіяна О. М., Сакари Н. Ю., Сердюка В. В., Шиповича В. В. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1,

відповідач - акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», в інтересах якого діє адвокат Демарчук Наталя Олександрівна, на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, в складі судді Логойда І. В.,

від 05 листопада 2024 року та постанову Закарпатського апеляційного суду, в складі колегії суддів:Кожух О. А., Джуги С. Д., Мацунича М. В., від 10 червня 2025 року,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

1. У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом доакціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») про визнання недійсними кредитних договорів.

2. Позовні вимоги мотивовано тим, що 22січня 2023 року близько

02:00 години позивачці зателефонувала особа з номеру НОМЕР_1 , яка назвалась співробітником AT КБ «ПриватБанк», та повідомила про проблеми з карткою позивачки.

3. Надалі ця особа запропонувала заблокувати картку. Оскільки її картка була в гаманці і вона не здійснювала жодних розрахунків, ОСОБА_1 не погодилася на таку пропозицією, однак і увійти до додатку «Приват24» вона не змогла.

4. Після цього позивачці за мобільним номером телефону, «прив`язаним» до додатку «Приват24», почали безперервно надходити телефонні дзвінки майже до 12:00 години наступного дня 23 січня 2023 року. Жодного разу вона не погоджувалася з пропозиціями проводити операції із картками, а надалі взагалі перестала відповідати на ці дзвінки.

5. 23 січня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до відділення AT КБ «ПриватБанк» для з`ясування причини телефонних дзвінків, на що їй повідомили, що 22 січня 2023 року в період часу 01:58 год. по 06:00 год. На її ім`я було оформлено ряд кредитних угод, а саме:

споживчий кредит «кредит готівкою» від 22 січня 2023 року на суму 40 000 грн;

споживчий кредит «кредит готівкою» від 22 січня 2023 року на суму 66 000 грн;

встановлено та збільшено кредитний ліміт на картці за договором

№ SAMDNWFC9 від 22 січня 2023 року.

6. Також 23 січня 2023 року безпосередньо під час перебування позивачки у відділенні банку, працівниками банку було виявлено намагання випустити ще одну кредитну картку на ім`я ОСОБА_1 . Менеджер банку заблокував дебетну картку позивачки та кредитну картку, яка була замовлена в цей період. Тоді ж з`ясувалося, що кредитні кошти були витрачені невідомими особами на розваги в онлайн казино Chanmpion Casino DS KIEV, PM UA GP KIEV.

7. 23 січня 2023 року у відділенні банку позивачка написала заяву до відділу безпеки AT КБ «ПриватБанк» з повідомленням про вчинення шахрайських дій щодо неї.

8. Також 23 січня 2023 року позивачка звернулася до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області із заявою про злочин, а 24 січня 2023 року в Єдиний реєстр досудових розслідувань внесено відповідні відомості та зареєстроване кримінальне провадження 0000197.

9. 28 січня 2023 року за поданими банком заявками на повернення коштів на картку № НОМЕР_2 ОСОБА_1 було повернуто від CHAMPION CASINO кошти по 15 платежам на загальну суму 23 900 грн.

10. Однак вже у жовтні 2023 року позивачка отримала від банку вимогу

від 05 жовтня 2023 року № 20.1.0.0.0/7-231005/27271, згідно з якою вона нібито має перед банком заборгованість за кредитними договорами:

№ SAMDNWFC9 - Універсальна від 22 січня 2023 року загальний розмір заборгованості 11 144,51 грн; загальна сума прострочення 1 504,22 грн;

№ SAMDNWFC7 - кредит готівкою від 22 січня 2023 року загальний розмір заборгованості 36 244,45 грн; загальна сума прострочення 5 133,33 грн;

№ SAMDNWFC8 - кредит готівкою від 22 січня 2023 року загальний розмір заборгованості 59 878,92 грн; загальна сума прострочення 8 545,56 грн.

11. Посилалася на те, що кредитні договори від 22 січня 2023 року не укладала, не мала наміру отримувати кредитні кошти, між сторонами відсутні домовленості щодо істотних умов договору, вона не отримувала пропозицію (оферту) на укладання кредитних договорів, не приймала таку пропозицію. Банк не надавав жодної інформації для укладання кредитних договорів, а інформація щодо персональних даних позивачки була наявна у відповідача, оскільки вона мала в банку «зарплатну» картку.

12. Крім того, позивачка звертає увагу, що на момент оформлення спірних кредитних договорів їй виповнилось майже 65 років і вона не є клієнтом онлайн-казино. Отримання кредиту на 36 місяців суперечило інформації про істотні характеристики послуги з надання споживчого кредиту (без застави)

AT КБ «ПриватБанк», яка наявна у вільному доступі на сайті відповідача де у пункті 2.10 Цільова група клієнтів зазначені вікові обмеження для отримання кредиту: від 25 до 65 років.

13. Спірні договори укладені у неділю, у вихідний день, вночі, сторонніми особами від імені позивачки, яка є особою похилого віку, а надалі кошти з рахунку позивачки перераховані/витрачені невідомими особами на розваги в онлайн-казино.

14. Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просила суд визнати недійсними укладені 22 січня 2023 року кредитні договори: № SAMDNWFC7,

№ SAMDNWFC8, № SAMDNWFC9.

Короткий зміст оскаржених судових рішень

15. Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області

від 05 листопада 2024 року, залишеним без змін постановою Закарпатського апеляційного суду від 10 червня 2025 року, позов задоволено.

Визнано недійсними кредитний договір б/н від 22 січня 2023 року на суму

40 000 грн; кредитний договір б/н від 22 січня 2023 року на суму 66 000 грн; кредитний договір від 22 січня 2023 року щодо встановлення/збільшення кредитного ліміту карти «Універсальна» № SAMDNWFC9, які укладені між AT КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 . Вирішено питання розподілу судових витрат.

16. Рішення суду першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, мотивоване тим, що наявними у справі доказами, показаннями свідків, витягом з ЄРДР, протоколом додаткового допиту потерпілого від 19 серпня 2024 року суд встановив здійснення шахрайський дій невідомими особами та на підставі вимог статей 203, 215, 230 ЦК України дійшов висновків про укладення спірних кредитних договорів поза волею позивачки, що свідчить про недійсність цих правочинів.

17. Апеляційний суд виходив з того, що оскільки банківські картки, відкриті на ім`я ОСОБА_1 , були віртуальними, тому номер картки, термін дії та СVV-2 код, були відомі особі, яка відкрила ці картки та вчиняла відповідні банківські операції. За цих обставин коректне введення даних для ініціювання банківської операції зі списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

18. АТ КБ «ПриватБанк» не довело, що отримання кредитних коштів та перекази коштів з рахунків ОСОБА_1 відбулися за її розпорядженням. Виявивши платіжні операції, проведені вночі 22 січня 2023 року, які позивачка не ініціювала, вона вже наступного дня (23 січня 2023 року) повідомила про це банк і звернулася до правоохоронних органів.

19. Таким чином, волевиявлення ОСОБА_1 на укладення оспорюваних кредитних договорів не було, спірні платіжні операції вона не ініціювала, а обставини справи вказують на те, що невстановлені особи, використавши її персональні дані, шахрайським шляхом оформили кредитні договори 22 січня 2023 року, витративши отримані кошти на розваги в онлайн казино.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

20. У касаційній скарзі АБ КБ «ПриватБанк», в інтересах якого діє адвокат Демарчук Н. О., просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду, ухваливши нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

21. У липні 2025 року АТ КБ «ПриватБанк», в інтересах якого діє адвокат Демарчук Н. О., подало касаційну скаргу на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 листопада 2024 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 10 червня 2025 року.

22. Ухвалою Верховного Суду від 22 липня 2025 року відкрито касаційне провадження, витребувано із суду першої інстанції матеріали справи, які у серпні 2025 року надійшли до Верховного Суду.

23. Ухвалою Верховного Суду від 02 квітня 2026 року справу призначено до розгляду у складі колегії із п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

24. Підставою касаційного оскарження судового рішення банк зазначає неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування норм права без урахування висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2024 року у справі № 204/8017/17, постановах Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 524/3979/16, від 17 липня 2019 року у справі № 564/678/15, від 18 вересня 2019 року у справі № 564/2153/16,

від 09 жовтня 2019 року у справі № 545/3918/16, від 01 липня 2020 року у справі № 712/9107/18, від 07 грудня 2020 року у справі № 182/5175/16, від 27 січня 2021 року у справі № 210/1242/18, від 23 лютого 2022 року у справі

№ 583/524/21, від 05 березня 2025 року у справі № 554/11260/21 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

25. Касаційна скарга мотивована тим, що суд переклав відповідальність за здійснення банківських операцій на відповідача, але банк не може захистити рахунок клієнта, якщо він розголошує свої персональні дані третім особам, а операції здійснюються із коректним введенням необхідних даних.

26. Вказує, що позивачка звернулась до банку лише на наступний день, а тому відповідальність за вчинення оскаржених правочинів вона несе сама.

27. Вважає, що обраний позивачкою спосіб захисту порушеного права є неналежним, оскільки не призведе до відновлення порушених прав ОСОБА_2 .

28. Звертає увагу, що справа повинна була розглядатися в порядку загального позовного провадження.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

29. У серпні 2025 року ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Куруц А. А., подала відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити скаргу без задоволення, а оскаржені судові рішення - без змін.

30. Відзив мотивований тим, що входи до акаунту позивачки здійснювались з телефону, який позивачці не належить. При цьому суди встановили, що телефон ОСОБА_2 з фінансовим номером вночі 22 січня 2023 року знаходився за місцем її проживання і вона своїми діями не підтверджувала оформлення кредиту.

31. Вважає, що практика Верховного Суду підтверджує правильність обраного позивачкою способу захисту її прав.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

32. 22 січня 2023 року в акаунті клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном « НОМЕР_3 » ОСОБА_1 мали місце відновлення паролю:

1) 22 січня 2023 року о 01:42:40 год. відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном « НОМЕР_3 ». Підтвердження відновлення (зміна паролю в «Приват24») проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта НОМЕР_3 та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки НОМЕР_4. Заміна ПІН-коду по картці НОМЕР_4 не проводилась.

2) 22 січня 2023 року о 01:48:55 год. відбулося повторне відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном « НОМЕР_3 ». Підтвердження відновлення (зміна паролю в «Приват24») проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта «НОМЕР_3» та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки НОМЕР_5 . Заміна ПІН-коду по картці НОМЕР_5 не проводилась.

3) 22 січня 2023 року о 11:35:40 год. втретє відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном « НОМЕР_3 ». Підтвердження відновлення (зміна паролю в «Приват24») проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта НОМЕР_3 та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки НОМЕР_2 . Заміна ПІН-коду по картці № НОМЕР_2 проводилась за допомогою смс-повідомлень 22 січня 2023 рок о 01:56:13 год.

4) 22 січня 2023 року о 13:24:11 вчетверте відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном « НОМЕР_3 ». Підтвердження відновлення (зміна паролю в «Приват24») проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта НОМЕР_3 та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки НОМЕР_2 .

33. За допомогою інтернет-банкінгу «Приват24» в акаунті позивачки за логіном « НОМЕР_3 » подана заявка на відкриття віртуальної кредитної картки типу «Універсальна» № НОМЕР_2 з кредитним лімітом

34 000 грн.

34. 22 січня 2023 року у період часу з 01:58 год. по 04:46 год. з такої картки № НОМЕР_2 було здійснено 32 інтернет-платежі на загальну суму

33 550 грн. Інтернет-платежі здійснено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS. інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори («Pari match» інтернет термінал E0111841 власник терміналу Конкорд банк).

35. 22 січня 2023 року о 02:55:47 год. в інтернет-банкінгу «Приват24» в акаунті клієнта за логіном «НОМЕР_3» подано заявку на отримання кредиту в розмірі 40 000 грн. За допомогою простого електронного підпису

ОСОБА_1 підписано кредитний договір б/н від 22 січня 2023 року.

36. Вказані грошові кошти в розмірі 40 000 грн зараховано на картковий рахунок № НОМЕР_6 (відкритий 22 січня 2023 року в «Приват24»). Частину коштів за допомогою платіжної системи LIQPAY було поповнено мобільний телефон НОМЕР_7 на суму 204 грн (телефон внесений в список обмеження), а також проведені дві операції переказу коштів на зальну суму

940 грн на картковий рахунок НОМЕР_8 (карта внесена в список скомпроментованих карт інших банків), отримувач невідомий (картка SPORTBANK). Також здійснено платіж в сумі 4 966 грн на картку НОМЕР_9 (іпн НОМЕР_10 ).

37. 22 січня 2023 року в період часу з 02:59 год. по 07:00 год. з картки НОМЕР_6 здійснено 31 інтернет-платіж на загальну суму 33 890 грн. Інтернет-платежі проведено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS., інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори («Pari match», інтернет термінал E0111841, власник терміналу Конкорд банк).

38. 22 січня 2023 року о 05:40:15 год. за допомогою інтернет-банкінгу «Приват24» подана заявка на отримання кредиту в розмірі 66 000 грн. За допомогою простого електронного підпису ОСОБА_1 підписаний кредитний договір б/н від 22 січня 2023 року. Грошові кошти в сумі 66 000 грн було зараховано на картку № НОМЕР_9 .

39. В подальшому з картки № НОМЕР_9 здійснено 46 інтернет-платежів на загальну 49 450 грн. Інтернет платежі проведено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS., інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори («Pari match» інтернет термінал E0111841, власник терміналу Конкорд банк).

40. Всі входи до аканту клієнта ОСОБА_1 в інтернет-банкінгу «Приват24» здійснювалися зі смартфону TECNO KC2 (imei generate: НОМЕР_11 ).

41. ОСОБА_1 стверджувала, що їй ніколи не належав телефон TECNO НОМЕР_12 (imei generate: НОМЕР_11 ), а вона на час спірних правовідносин користувалася телефоном марки Samsung J6 (imei generate: НОМЕР_17/01 та НОМЕР_18/01).

42. 23 січня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до відділення AT «ПриватБанк» для з`ясування причин нічних телефонних дзвінків, де їй повідомлено, що

22 січня 2023 року в період часу 01:58 год. по 06:00 год. було оформлено кредитні угоди, а саме:

споживчий кредит «кредит готівкою» від 22 січня 2023 року на суму 40 000 грн;

споживчий кредит «кредит готівкою» від 22 січня 2023 року на суму 66 000;

встановлено та збільшено кредитний ліміт на картці позивача згідно договору № SAMDNWFC9 від 22 січня 2023 року.

43. 23 січня 2023 року ОСОБА_1 повідомлено, що кредитні кошти витрачені на розваги в онлайн казино Chanmpion Casino,

АДРЕСА_1 . 23 січня 2023 року під час перебування позивачки у відділенні банку, працівниками було виявлено, що випускається ще одна кредитна карта на ім`я ОСОБА_1 . Менеджер банку заблокував дебетну карту та кредитну карту, які були замовлені в цей період.

45. 23 січня 2023 року у відділенні банку позивачка ОСОБА_1 написала заяву до відділу банківської безпеки AT «ПриватБанк» з повідомленням про вчинення шахрайських дій відносно неї та банківських рахунків.

46. 23 січня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області із заявою про злочин, а 24 січня 2023 року в реєстр досудових розслідувань внесено відповідні відомості (кримінальне провадження № 0000197).

47. Згідно з протоколом додаткового допиту потерпілого у кримінальному провадженні від 19 серпня 2024 року ОСОБА_1 повідомила наступне. 22 січня 2023 року, перебуваючи в себе вдома, поки спала на її номер мобільного телефону близько 01 год. 44 хв. надійшов дзвінок. В ході дзвінка невідома особа жіночої статі представилася працівником AT КБ «Приватбанк» на ім`я « ОСОБА_3 » і повідомила, що її банківська картка, яка відкрита в АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_5 , заблокована. В подальшому в період 3-5 хв., тієї ж ночі їй почала телефонувати невідома особа з номера телефону НОМЕР_1 , аж до самого ранку, також після даного дзвінка надходив телефонний дзвінок від номера, який висвітлювався як «PrivatBank». Коли піднімала слухавку, то особа жіночої статі, скоріш за все та сама, що представилась на ім`я « ОСОБА_3 », щоразу її повідомляла, що вищевказана банківська картка AT КБ «ПриватБанк» НОМЕР_5 є заблокована. Після кожного дзвінка приходило на її номер смс-повідомлення від імені «Приват24», де було вказано пароль, який складався з трьох цифр, та який потрібно було ввести для переказу грошових коштів, повідомлення про паролі до різних входів в банківську систему АТ КБ «Приватбанк» про які їй не відомо, повідомлення оформлення кредиту без зазначення суми. Останнє смс-повідомлення прийшло 23 січня 2023 року

о 08 год. 23 хв. Невідомі особи дзвонили впродовж 22 січня 2023 року кожні

1-2 хвилини. 23 січня 2023 року вона вирішила звернутись до відділення AT КБ «ПриватБанк», щоб з`ясувати ситуацію. У відділенні повідомили, що на її ім`я було оформлено три кредитні рахунки в AT КБ «ПриватБанк» через «Приват 24», та із даних кредитних коштів було здійснено перекази на суму: із особового рахунку AT КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_13 переказано грошові кошти на загальну суму 66 000 грн із вказанням деталі операції, як «Сhampіon Casino DS, KYIV»; - із особового рахунку AT КБ «ПриватБанк»

№ НОМЕР_14 переказано грошові кошти на загальну суму 40 000 грн із вказанням деталі операції, як «Champion Casino DS, KYIV»; - з особового рахунку «ПриватБанк» № НОМЕР_15 переказано грошові кошти на загальну суму 34 000 грн із вказанням деталі операції як «Champion Casino DS, KYIV». За рекомендацією банківських працівників в банку попросила заблокувати номер мобільного телефону, до якого була підключена банківська картка та банківські рахунки, щоб шахраї не мали змоги повторити дії. 23 січня 2023 року о 12 годині 00 хвилин, під час того, як перебувала разом зі своїм сином у відділенні AT КБ «ПриватБанк», невідома особа спромоглася відкрити ще одну кредитну картку «Gold», на її ім`я, але кредит оформити не встигла, оскільки працівники банку заблокували цю картку. З інших двох кредитів були перераховані грошові кошти на «Casino DS KYIV». Також на оплату «Casino» DS KYIV» була перехована її зарплата в сумі

4 966 гривень. О 00 год. 50 хв. 23 січня 2023 року до неї надійшло повідомлення, що для підтвердження банківських операцій потрібно зателефонувати за номером НОМЕР_16 , проте за цим номером вона не телефонувала. Вказаними протиправними діями було завдано матеріальних збитків орієнтовно на суму 145 000 грн. Вона жодних переказів та транзакцій особисто не робила, так як не була зацікавлена у оформлені кредитної позики. В казино вона не грає, як і її рідні. Банківські операції були вчинені проти її волі, невідомою особою, дистанційно, до яких жодним чином не причетна.

48. 28 січня 2023 року за поданими банком заявками на повернення коштів на картку № НОМЕР_2 ОСОБА_1 повернуто від CHAMPION CASINO, DS кошти по 15 платежах на загальну суму 23 900 грн.

49. На підтвердження своїх пояснень щодо безперервних дзвінків з номеру телефону НОМЕР_1 та з номера, який висвітлювався як «PrivatBank», ОСОБА_1 надала скріншоти переліку дзвінків з її телефону.

50. У середині жовтня 2023 року позивачка отримала від AT «ПриватБанк» вимогу від 05 жовтня 2023 року № 20.1.0.0.0/7-231005/27271, у якій повідомлено, що ОСОБА_1 станом на 05 жовтня 2023 року має перед банком заборгованість за кредитними договорами.

№ SAMDNWFC9 - Універсальна від 22 січня 2023 року загальний розмір заборгованості - 11 144,51 UAH; загальна сума прострочення -

1 504,22 UAH;

№ SAMDNWFC7 - кредит готівкою від 22 січня 2023 року загальний розмір заборгованості - 36 244,45 UAH; загальна сума прострочення -

5 133,33 UAH;

№ SAMDNWFC8 - кредит готівкою від 22 січня 2023 року загальний розмір заборгованості - 59 878,92 UAH; загальна сума прострочення -

8 545,56 UAH.

Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права

51. Згідно із частинами першою-другою статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

52. Відповідно до частин першої-другої, п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

53. Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції в оскаржувані частині ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

54. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

55. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

56. Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

57. Згідно з частиною першої статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

58. У справі, яка переглядається, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання недійсними правочинів, який обґрунтовувала тим, що вона не укладала кредитні договори від 22 січня

2023 року, не мала наміру отримувати кредитні кошти, а між сторонами відсутні домовленості щодо всіх істотних умов договору.

59. Відповідно до статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

60. Згідно зі статтею 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

61. За правилом частини першої статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.

62. Відповідно до статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.

63. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

64. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

65. Відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).

66. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

67. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

68. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина друга статті 639 ЦК України).

69. Абзац другий частини другої статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі.

70. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

71. Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

72. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

73. Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію».

74. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.

75. При цьому одноразовий ідентифікатор - це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти договір (пункт 12 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»).

76. Відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.

77. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частини четверта статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»).

78. Згідно з частиною шостою статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею

12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею.

79. За правилом частини восьмої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору.

80. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного в письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа.

81. Стаття 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначає порядок підписання угоди в сфері електронної комерції. Якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

82. Укладання договору в електронному вигляді через інформаційно-комунікаційну систему можливе за допомогою електронного підпису лише за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами цього правочину.

83. В іншому випадку електронний правочин може бути підписаний сторонами електронним підписом одноразового ідентифікатора та/або аналогом власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

84. Частиною четвертою статті 14 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, що ідентифікація особи за допомогою електронного підпису, визначеного статтею 12 цього Закону, має здійснюватися під час кожного входу в інформаційну систему суб`єкта електронної комерції.

85. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна ідентифікація - це процедура використання ідентифікаційних даних особи в електронній формі, які однозначно визначають фізичну, юридичну особу або представника юридичної особи. При цьому ідентифікаційні дані особи - це унікальний набір даних, який дає змогу однозначно встановити фізичну, юридичну особу або представника юридичної особи. А сама процедура ідентифікації особи є використанням ідентифікаційних даних особи з документів, створених на матеріальних носіях, та/або електронних даних, у результаті виконання якої забезпечується однозначне встановлення фізичної, юридичної особи або представника юридичної особи.

86. Ідентифікаційні дані фізичної особи підпадають під визначення персональних даних. Правовий статус персональних даних установлює Закон України «Про інформацію» та спеціальний Закон України «Про захист персональних даних».

87. Згідно зі статтею 2 Закону України «Про захист персональних даних» персональні дані - це відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути ідентифікована; суб`єкт персональних даних - фізична особа, стосовно якої відповідно до закону здійснюється обробка її персональних даних; згода суб`єкта персональних даних - будь-яке документоване, зокрема, письмове, добровільне волевиявлення фізичної особи щодо надання дозволу на обробку її персональних даних відповідно до сформульованої мети їх обробки.

88. Частиною п`ятою статті 6 Закону України «Про захист персональних даних» передбачено, що обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством.

89. Відповідно до частини шостої статті 6 Закону України «Про захист персональних даних» не допускається обробка даних про фізичну особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

90. У частині першій статті 11 Закону України «Про захист персональних даних» встановлено, що підставою виникнення права використання персональних даних є, зокрема, згода суб`єкта персональних даних на обробку його персональних даних; дозвіл на обробку персональних даних, наданий володільцю персональних даних відповідно до закону виключно для здійснення його повноважень; укладення та виконання правочину, стороною якого є суб`єкт персональних даних або який укладено на користь суб`єкта персональних даних чи для здійснення заходів, що передують укладенню правочину на вимогу суб`єкта персональних даних.

91. За правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

92. У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

93. Суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, обґрунтовано виходив з того, що волевиявлення ОСОБА_1 на укладення оспорюваних кредитних договорів не було, спірні платіжні операції

ОСОБА_1 не ініціювала, а обставини справи вказують на те, що невстановлені особи, використавши персональні дані позивачки, шахрайським шляхом оформили вночі 22 січня 2023 року кредитні договори та витратили отримані за цими договорами кошти на розваги в онлайн казино.

94. Суди також встановили, що входи до аканту клієнта ОСОБА_1 в

інтернет-банкінг «Приват24» здійснювався зі смартфону TECNO KC2, який не належав позивачці.

95. Виявивши безпідставні платіжні операції, проведені вночі 22 січня

2023 року, наступного дня ОСОБА_1 повідомила про цей факт відповідача та звернулася до правоохоронних органів.

96. 23 січня 2023 року під час перебування позивачки у відділенні АТ КБ «ПриватБанк» сторони виявили факт спроби невідомими особами випустити ще одну кредитну картку.

97. За цих обставин правильним є висновок судів про те, що

ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю не сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

98. Більше того, 28 січня 2023 року за поданими банком заявками на повернення грошових коштів ОСОБА_1 було повернуто від CHAMPION CASINO, DS кошти по 15 платежах на загальну суму 23 900 грн, проте вже 05 жовтня

2023 року AT «ПриватБанк» надіслало позивачці вимогу про сплату заборгованості за кредитними договорами, які вона не укладала.

99. Апеляційний суд правильно вказав, що оскільки банківські картки, які були відкриті на ім?я ОСОБА_1 , були віртуальними, то номер карти, терміну дії та СVV-2 код, вочевидь були відомі особі, яка ініціювала відкриття цих карток. За цих обставин саме по собі коректне введення даних для ініціювання банківської операції зі списання коштів з такої картки, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

100. Встановивши, що укладення кредитних коштів та перекази коштів здійснювались не за розпорядженням позивачки та за відсутності її волевиявлення, суди правильно вказали на наявність правових підстав для захисту порушених прав ОСОБА_1 .

101. Щодо обраного позивачкою способу захисту її прав, то апеляційний суд врахував висновки Верховного Суду у постанові від 29 травня 2024 року у справі № 545/1750/21.

102. У касаційній скарзі заявник посилається на те, що судами передніх інстанцій порушено норми процесуального права, зокрема, справу було розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження, а не за правилами загального позовного провадження.

103. Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

104. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області

від 03 січня 2024 року про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження визначено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

105. Відповідно до частини четвертої статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

106. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

107. Згідно із частиною першою статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у надані нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Частиною другою вказаної статті визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

108. З наведеного вбачається, що в порядку спрощеного позовного провадження можуть розглядатися не лише справи, визначені частиною першою статті 274 ЦПК України, але й будь-які інші справи, якщо з частини четвертої вказаної статті не випливає заборона щодо можливості їх розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. При цьому обов`язкове визнання таких справ судом малозначними не вимагається.

109. Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 02 січня 2025 року закінчено підготовчі дії, справу призначено до розгляду у суді апеляційної інстанції, про дату, час і місце розгляду справи повідомлено учасників справи.

110. З матеріалів справи вбачається, що як в суді першої інстанції, так і в суді апеляційної інстанції, представник АТ КБ «ПриватБанк» був присутнім у судових засіданнях.

111. Оскільки касаційна скарга не містить обґрунтування того, яким чином розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження порушив права відповідача, представники банку брали участь у судових засіданнях, а суди не перешкоджали відповідачу надавати докази на підтвердження своїх заперечень проти позову, колегія суддів дійшла висновку, що відсутні підстави для скасування оскаржених судових рішень з формальних міркувань.

112. Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду у постанові

від 22 квітня 2024 року у справі № 161/14919/22.

113. Відповідно до частини другої статті 410 ЦПК України не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

114. З урахуванням встановлених обставин, висновки судів попередніх інстанцій не суперечать висновкам, викладеним упостанові Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2024 року у справі № 204/8017/17, постановах Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 524/3979/16, від 17 липня 2019 року у справі № 564/678/15, від 18 вересня 2019 року у справі

№ 564/2153/16, від 09 жовтня 2019 року у справі № 545/3918/16, від 01 липня 2020 року у справі № 712/9107/18, від 07 грудня 2020 року у справі

№ 182/5175/16, від 27 січня 2021 року у справі № 210/1242/18, від 23 лютого 2022 року у справі № 583/524/21, від 05 березня 2025 року у справі

№ 554/11260/21, на які відповідач посилався в касаційній скарзі.

115. Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц).

116. Європейський суд з прав людини неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення у справі Ruiz Torija

v. Spain, серія A, № 303-A, §§ 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною, більше того, воно дозволяє судам того, щоб повторювати їх.

117. В межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, Верховним Судом не встановлено підстав для висновку, що суди попередніх інстанцій ухвалили оскаржені судові рішення із неправильним застосуванням норм матеріального права або із порушенням норм процесуального права.

118. Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального прав.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», в інтересах якого діє адвокат Демарчук Наталя Олександрівна, залишити без задоволення.

2. Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 листопада 2024 року та постанову Закарпатського апеляційного суду

від 10 червня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді: Є. В. Синельников О. М. Осіян Н. Ю. Сакара В. В. Сердюк В. В. Шипович