Справа № 953/4388/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" квітня 2026 р.

Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В. перевірив позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" про визнання укладеними додатку до договору, визнання неукладеним Угоди про електронний документообіг, стягнення вартості відпущеної електроенергії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (далі Товариство), у якому просить:

-вважати укладеними в редакції Товариства додаток № 1 до договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 51 від 12.01.2026 договір про купівлю-продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом із виключенням з цього договору пункту 4.11 та пунктом 2.2 в редакції позивача: "Постачальник універсальних послуг зобов`язаний: здійснювати отримання та обробку основних даних за площадками Споживача та даних комерційного обліку, отриманих від Адміністратора комерційного обліку; надавати Споживачу оформлені платіжні документи; купувати у Споживача за "зеленим" тарифом, встановленим НКРЕКП, електричну енергію в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії приватним домогосподарством, на підставі сертифікованих даних комерційного обліку та Актів приймання-передавання товару (електричної енергії); сплачувати Споживачу неустойку (пеню) у разі прострочення платежів за отриману електричну енергію";

-вважати неукладеною Угоду про електронний документообіг (Додаток № 5 до договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 51 від 12.01.2026);

-стягнути з Товариства на користь позивача вартість відпущеної позивачем електричної енергії за "зеленим" тарифом за адресою: АДРЕСА_1 , за період з 01.01.2024 по дату ухвалення судового рішення після проведення перерахунку нарахованих податків з військового збору та податку на доходи фізичних осіб.

Також заявниця просить стягнути з відповідача судові витрати.

Заявниця у позові зазначає, що подає його в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_2 . Позов мотивує тим, що донька успадкувала від свого діда ОСОБА_3 житловий будинок з господарськими спорудами, у тому числі сонячними батареями. Зазначає, що між ОСОБА_3 та відповідачем були договірні правовідносини з поставки, купівлі-продажу електричної енергії. Після його смерті виникли труднощі щодо укладення договору з правонаступником (спадкоємицею), донькою заявниці, що і стало підставою звернення з позовом.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2026 справу передано для розгляду судді Вітюку Р.В.

Суд, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, дійшов висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог статей 175, 177 ЦПК України, з огляду на таке.

Відповідно до частини п`ятої статті 175 ЦПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (частина сьома статті 177 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 59 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Заявниця, звертаючись з позовом у цій справі вказує, що діє, як законний представник своєї доньки. Однак не надає жодного доказу на підтвердження своїх повноважень, зокрема, свідоцтва про народження дитини, як це передбачено пунктом 2 частини першої статті 62 ЦПК України.

Крім того, відповідно до частин першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються (пункт 3 частини третьої статті 175 ЦПК України).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивачка заявила дві вимоги немайнового характеру (вважати укладеним додаток № 1 до договору та вважати неукладеною угоду про електронний документообіг) та одну вимогу майнового характеру (стягнення вартості відпущеної електричної енергії).

Водночас в порушення статей 175, 176 ЦПК України не визначає суму, яку просить стягнути.

Суд зазначає, що розгляд справи позовного провадження здійснюються не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог (частина перша статті 13 ЦПК України). Тому суд не може самостійно визначити розмір вимог замість позивача.

За таких обставин, позивачу необхідно чітко визначитись з предметом позову та зазначити конкретну суму, яку він просить стягнути з відповідача. При цьому суд звертає, що сама заявниці у позові вказує вимогу стягнути, відповідно така має бути чіткою і зрозумілою.

Крім того, відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З позову та сформованих у ньому вимог вбачається, що заявниця визначила дві вимоги немайнового характеру, а саме: вважати укладеним додаток № 1 до договору та вважати неукладеною угоду про електронний документообіг і одну вимогу майнового характеру, а саме стягнення вартості відпущеної електричної енергії.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заявимайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До позовної заяви додано квитанцію від 07.04.2026, згідно з якою сплачено судовий збір у розмірі 2 664,00 грн. Тобто фактично за дві вимоги немайнового характеру (3 328,00 грн * 0,4 * 2 = 2 662,40 грн). Водночас жодних доказів сплати судового збору за майнову вимогу про стягнення вартості відпущеної електричної енергії заявниця не надала.

Суд зазначає, що відповідно до частини другої статті 185 ЦПК України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Водночас у позовній заяві заявниця не визначає конкретної суми, яку вона просить стягнути з відповідача, що є окремою підставою для залишення позову без руху. А тому заявниці необхідно визначитись із розміром заявленої до стягнення суми та, в залежності від цього, сплатити судовий збір у розмірі встановленому законом, а сам 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною другою статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, то заявниці необхідно надати: (І) докази на підтвердження повноважень законного представника (свідоцтво про народження дитини або інший документ, що підтверджує наявність відповідного повноваження); (ІІ) чітко сформулювати вимогу майнового характеру (визначити розмір суми, яку заявниця просить стягнути з відповідача); (ІІІ) доплати судовий збір у розмірі визначеному законом в залежності від визначеної суми стягнення та, відповідно, ціни позову.

Позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачкам строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити позивачкам, що у разі невиконання вимог ухвали у встановлений строк, тобто якщо вказані недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст. 2, 13, 59, 62, 175, 177, 185, 259 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" про визнання укладеними додатку до договору, визнання неукладеним Угоди про електронний документообіг, стягнення вартості відпущеної електроенергії залишити без руху.

Надати заявниці строк для усунення недоліків позовної заяви, які зазначено в мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання позивачем ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Роман ВІТЮК