Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" квітня 2026 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Анциборенко Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Дзендзеловської К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Житомирі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

17.09.2025 позивач звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 .

На день смерті мати була зареєстрована та проживала у квартирі АДРЕСА_1 .

1/3 частина даної квартири належала матері ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 26.09.2003 року відділом приватизації державного житлового фонду виконкому Житомирської міської ради народних депутатів.

Останній рік життя матері позивач здійснювала за нею догляд, фактично проживала разом з нею та опікувалась матір`ю.

Після смерті матері, а особливо протягом шести місяців після її смерті - у позивача склалися вкрай важкі сімейні обставини. Чоловік ОСОБА_3 є учасником бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_2 , виданим 21.08.2024 року.

20 квітня 2024 року чоловік був поранений поблизу населеного пункту Новомихайліка Донецької області, після чого був направлений військовою частиною для подальшого лікування до КПП «Обласна клінічна лікарня ім. О.Ф.Горбачевського» ЖОР, переніс операцію, декілька разів протягом квітня - серпня 2024 року перебував на стаціонарному лікуванні у названій лікарні. На той час чоловік потребував особливого догляду, сторонньої допомоги, оскільки не міг самостійно пересуватися. Фактично щоденно позивач опікувалась своїм чоловіком та надавала йому допомогу.

Крім того, сторонньої допомоги та догляду потребувала бабуся ОСОБА_4 , 1922 року народження, яка в силу свого віку та стану здоров`я не могла та не може на даний час себе обслуговувати. Позивач постійно піклується про бабусю, фактично щоденно її відвідує, забезпечує її харчування, лікування та усі інші потреби.

Із-за наведених обставин позивач не мала можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців після смерті матері.

З березня 2024 року позивач фактично володіє і користується квартирою АДРЕСА_1 . Крім того, позивач є власницю частини даної квартири

У подальшому позивач звернулася до нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Гаркуші О.Л. для вирішення питання оформлення спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, яка відкрилася після смерті моєї матері ОСОБА_2 .

Нотаріус пояснила, що незалежно від обстави, які склалися, вона не може видати свідоцтво про право на спадщину, тому мені необхідно у судовому порядку вирішувати питання визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини.

Приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гаркушею О.Л. 30.01.2025 року була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою нотаріус відмовила у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері - ОСОБА_2 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

У постанові нотаріус вказала, що заява не підлягає задоволенню, оскільки позивач протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері - ОСОБА_2 , не була зареєстрована разом з померлою за однією адресою. Процедура оформлення спадщини та видачі свідоцтв про право на спадщину регулюється Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджено наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 (надалі - Порядок). Пунктами 3.21 та 3.22 глави 10 Порядку передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу, він не заявив про відмову від неї. У разі відсутності у паспорті такого спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання доказом постійного проживання із спадкодавцем можуть бути: довідка житлово- експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець на день смерті спадкодавця проживав разом із цим спадкодавцем.

Далі нотаріус, посилаючись на ч. 1 ст. 1296, ч.1 ст.1270 ЦК України, виніс зазначену постанову.

Інші спадкоємці відсутні, спадкова справа не заводилась, що підтверджується Інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 729644359 від 26.06.2023.

Враховуючи вищевикладене просить позов задовольнити.

17.09.2025 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Анциборенко Н.М. для розгляду (а.с.28-29).

25.09.2025 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира у справі відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с.31).

04.02.2026 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.48).

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, згідно поданої заяви просить розглянути справу у її відсутність, просила позовні вимоги задовольнити (а.с.53).

Представник відповідача ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилася, згідно поданої заяви просить розглянути справу у відсутність представника (а.с.35-36).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 02.10.1971 року батьки позивача зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 (а.с.25).

Позивач народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_4 . У графі "батько" записано " ОСОБА_6 ", у графі "мати" " ОСОБА_2 " (а.с.10).

27.06.1992 позивач зареєструвала шлюб з ОСОБА_3 , у зв`язку з чим змінила прізвище " ОСОБА_7 " на прізвище " ОСОБА_8 ", що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу (а.с.11).

Відповідно до копії свідоцтва про права власності на житло № НОМЕР_1 від 26.9.2003 року Відділ приватизації державного житлового фонду посвідчив, що квартира АДРЕСА_2 , дійсно належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 в рівних частках (а.с.13), що підтверджується також копією витягу про Державну реєстрацію прав Комунальне підприємство «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради № 1949589 від 10.11.2003 (а.с.14).

Як вбачається з копії свідоцта про право на спадщину за законом від 16.11.2023 року спадкоємцями зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є його дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в частці та є його дочка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , в частці. Спадщина, на яку в указаних частках видане свідоцтво, складається з: 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 . Свідоцтво про право на спадщину на 1/6 частку квартири видано ОСОБА_1 (а.с.15), що підтверджується також витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с.16) та витягом з Державного реєстру речових прав (а.с.17).

Згідно із копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 мати позивача ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.12).

Відповідно до копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.01.2025 №14/02-31 вбачається, що у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 на майно, яке залишилося після померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 матері ОСОБА_2 , відмовлено у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.20).

Як вбачається з наданих позивачем копій медичної документації (а.с.21-24) чоловік позивач тривалий час хворів, встановлено діагноз з призначенням лікування.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року " Про судову практику у справах спадкування" вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, враховуючи, що позивач є спадкоємцем за законом після померлої ОСОБА_2 та з поважних причин пропустила встановлений строк для подання заяви про прийняття спадщини, тому суд приходить до висновку, що є підстави для задоволення позову та визначення додаткового строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 у два місяці.

Керуючись ст.ст.4, 81, 89, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 , перебіг якого розпочинається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м.Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач:

ОСОБА_1 ,

АДРЕСА_3

Відповідач:

Територіальна громада в особі Житомирської міської ради,

м.Житомир, майдан Корольова, 4/2

Cуддя Н . М . Анциборенко