У х в а л а

3 квітня 2026 року

м. Київ

Справа № 752/25574/21

Провадження № 61-3575ск26

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами - Адміністратор пенсійних фондів «ДС-Фінанс» (далі - скаржник), інтереси якого представляє адвокат Дементьєв Тарас Михайлович (далі - адвокат),

на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 12 жовтня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 травня 2024 року

у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишна Оселя 17/31А» (далі - позивач) до ОСОБА_1 (далі - відповідачка) про витребування майна і

в с т а н о в и в :

1. 18 березня 2026 року адвокат в інтересах скаржника сформував у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 8407/0/220-26 від 18 березня 2026 року), у якій просив скасувати зазначені судові рішення та скерувати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

2. За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.

3. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.

(1) Щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору

4. До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

4.1. Скаржник у касаційній скарзі просив відстрочити сплату судового збору, оскільки не є учасником справи, а тому не має доступу до її матеріалів і не може належно визначити розмір такого збору. Верховний Суд вважає це клопотання необґрунтованим.

4.2. Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік;

або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

4.3. З огляду на умови, необхідні для відстрочення, розстрочення, зменшення чи звільнення від сплати судового збору, з відповідним клопотанням відповідно до пункту 1 та 2 частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» може звертатися фізична особа (особа, яка діє в інтересах фізичної особи). Крім того, предмет позову у цій справі не стосується захисту соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. З огляду на це у задоволенні клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

4.4. Крім того, Верховний Суд критично ставиться до доводів скаржника, що той не може належно визначити розмір судового збору, оскільки не має доступу до матеріалів справи. За змістом судових рішень судів першої й апеляційної інстанцій і касаційної скарги скаржник продав спірні нежитлові приміщення відповідачці. З огляду на це він має можливість визначити розмір судового збору на підставі договорів купівлі-продажу, які уклав із відповідачкою. Якщо цей розмір не відповідатиме вартості майна, встановленого на підставі матеріалів справи, суд достягне відповідну частину судового збору зі скаржника.

(2) Щодо сплати судового збору

5. До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

5.1. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).

5.2. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

5.3. За змістом підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

5.4. За змістом підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» із 1 січня 2021 року становив 2 270,00 грн.

5.5. При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

5.6. У жовтні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив витребувати з чужого незаконного володіння відповідачки нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 :

- № 1012 загальною площею 14,2 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, запис про право власності номер 38021638 від 3 вересня 2020 року;

- № 1031 загальною площею 51,6 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, запис про право власності номер 38022022 від 3 вересня 2020 року;

- № 1041 загальною площею 55,3 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, запис про право власності номер 38022289 від 3 вересня 2020 року (далі - нежитлове приміщення № 1041);

- № 1061 загальною площею 91,8 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, запис про право власності номер 38022526 від 3 вересня 2020 року (далі - нежитлове приміщення № 1061);

- № 1062 загальною площею 138,5 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, запис про право власності номер 38022808 від 3 вересня 2020 року (далі - нежитлове приміщення № 1062);

- № 1571 загальною площею 153,5 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, запис про право власності номер 32928908 від 22 серпня 2019 року;

- № 1582 загальною площею 54,8 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, запис про право власності номер 32929804 від 22 серпня 2019 року.

Суд першої інстанції відмовив у задоволенні позову. Апеляційний суд з таким рішенням не погодився, скасував його й ухвалив нове - про часткове задоволення позову: витребував із чужого незаконного володіння відповідачки нежитлові приміщення № 1041, № 1061, № 1062; відмовив у задоволенні інших вимог. Скаржник оскаржив судові рішення в цілому, тобто щодо семи вимог майнового характеру.

5.7. У разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи (абзац перший частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

5.8. Скаржник ціну позову не вказав, вартість спірних нежитлових приміщень не підтвердив. Тому точний розмір судового збору має розрахувати самостійно на підставі документів, які можуть підтвердити дійсну вартість цих приміщень, за формулою: (вартість спірних нежитлових приміщень х 1,5 %) х 200 % х 0,8.

За відсутності таких документів - сплатити судовий збір у максимальному розмірі: 2 270,00 грн х 350 (максимальна ставка за подання юридичною особою позову майнового характеру) х 200 % х 0,8 = 1 271 200,00 грн.

Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101;35317186; судовий збір, ТОВ «КУА АПФ «ДС-Фінанс» (Касаційний цивільний суд), справа № 752/25574/21).

5.9. Скаржник має надати суду документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному за законом, копії документів, які можуть підтвердити вартість спірних нежитлових приміщень, а також докази надсилання всіх цих документів учасникам справи, як цього вимагають частини сьома-дев`ята статті 43 ЦПК України (пункт 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України).

(3) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги

6. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України).

7. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

8. Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі (частина дев`ята статті 43 ЦПК України).

9. Для усунення вказаних в ухвалі недоліків Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали скаржнику або адвокатові. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржнику.

10. Виконуючи вимоги ухвали, заяву про усунення недоліків скаржник повинен надіслати суду разом із доказами її надсилання всім іншим учасникам справи, як цього вимагають частини сьома - дев`ята статті 43 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами - Адміністратор пенсійних фондів «ДС-Фінанс» на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 12 жовтня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 травня 2024 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишна Оселя 17/31А» до ОСОБА_1 про витребування майна.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

СуддяД. А. Гудима