Справа № 175/1782/26
Провадження № 2-о/175/17/26
УХВАЛА

Іменем України

"01" квітня 2026 р. с-ще Слобожанське

Суддя Дніпровського районного суду Дніпропетровської області Білоусова О.М., розглянувши заяву Виконавчого комітету Краматорської міської ради, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення опіки та піклування, -

В С Т А Н О В И В:

Представник заявника звернувся до Дніпровського районного суду Дніпропетровської області з заявою про встановлення опіки та піклування.

Ухвалою Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 16 лютого 2026 року заяву залишено без руху, заявнику надано строк для усунення недоліків поданої заяви.

Зокрема в ухвалі зазначено, що згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України.

При залишенні заяви без руху, суддя керується положеннями ст. ст.175,177 ЦПК України, тобто застосовує аналогію закону, так як главами 1та 2 розділу IVЦПК України прямо не врегульовано дії судді при подачі до суду заяви, яка не відповідає вимогам ЦПК.

З заяви та додатків до неї вбачається, що рішенням Дніпровського районного суду Дніпропетровської області у справі №175/21202/23 (провадження № 2-о/175/306/24) заяву Виконавчого комітету Краматорської міської ради, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна задоволено частково. В частині вимог Виконавчого комітету Краматорської міської ради про призначення опікуном ОСОБА_1 над недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відмовлено.

Зокрема у рішенні зазначено, що:

« ОСОБА_1 є військовозобов`язаним та перебуває на обліку у ІНФОРМАЦІЯ_3 з 16.11.1993, в останнє відвідував ІНФОРМАЦІЯ_4 15.11.2000 року підлягав повторному медичному пересвідченню у жовтні 2005 року в порушення вимог Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» з 2000 року не ІНФОРМАЦІЯ_4 відвідував, облікові данні не оновлював. Відповідно до звернення № 06/7288нт від 10.06.2023 року, ОСОБА_1 отримано (доведено зміст) повістку № 3255 від 02.06.2023 року за якою до ІНФОРМАЦІЯ_5 не з`явився та передано до Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, щодо доставлення громадянина ОСОБА_1 .

В статті 63 ЦК України зазначено, що опікун або піклувальник призначаються з урахуванням, зокрема, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20, при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88.

Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20).

Так, суд зазначає, що таке подання не є рішенням за процесуальним статусом та має для суду лише рекомендаційний характер, і при постановленні судом рішення по справі не має пріоритетного значення, та може бути врахований на розсуд суду.

Станом на сьогоднішній день саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому напрямку, та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення особи опікуном.

З вищевикладених підстав суд критично оцінює подання органу опіки та піклування про призначення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , опікуном над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Крім цього, в даному поданні відсутня інформація про інших осіб, які перебувають у сімейних відносинах з ОСОБА_2 та чи мають вони можливість виконувати обов`язки опікуна, з урахуванням особистих стосунків.

Також матеріали справи та саме подання не містять доказів того, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 склалися такі взаємини, за яких призначення ОСОБА_1 опікуном як найкраще забезпечуватиме інтереси підопічного.»

Разом з тим, в рішенні зазначено, що заявник не позбавлений права у подальшому бути призначеним опікуном над недієздатним ОСОБА_2 , якщо перестануть існувати обставини, які перешкоджають на даний час можливості ним у повному обсязі виконувати обов`язки опікуна.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, заявнику потрібно викласти обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначити яким чином перестали існувати обставини, які перешкоджали можливості ОСОБА_1 у повному обсязі виконувати обов`язки опікуна, для з`ясування наявності/відсутності підстав для відкриття/відмови у відкритті провадження у цивільній справі, встановлених ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

В силу вимог цивільного процесуального законодавства суддя, після одержання заяви з`ясовує наявність/відсутність підстав для відкриття/відмови у відкритті провадження у цивільній справі, встановлених ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили, за тими самими вимогами.

За змістом ЦПК України позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно співпадають сторони, підстава та предмет спору. Нетотожність хоча б одного з елементів не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

Позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення. Визначаючи підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 серпня 2021 року в справі № 146/318/20 (провадження № 61-11374св20).

Відповідно до зазначеного необхідна наявність водночас трьох складових: тотожних сторін спору; тотожного предмета позову, тотожної підстави позову, тобто коли позови повністю співпадають за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду.

Зазначена процесуальна норма права направлена на виключення випадків одночасного розгляду декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав.

Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Вказаний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року в справі № 917/1739/17 (провадження № 12-161гс19).

Підстава позову - це фактичні обставини (юридичні факти), на яких ґрунтується вимога позивача та з наявністю або відсутністю яких закон пов`язує виникнення чи припинення матеріально-правових відносин між сторонами. Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 червня 2023 року в справі № 522/13894/22 (провадження № 61-5564св23).

Таким чином для усунення недоліків заяви, заявнику слід:

- обґрунтувати свої вимоги, та зазначити яким чином перестали існувати обставини, які перешкоджали можливості ОСОБА_1 у повному обсязі виконувати обов`язки опікуна.

19 лютого 2026 року представником заявника отримано копію ухвали про залишення позову без руху, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу, проте станом на 01.04.2026 року недоліки не усунуто.

Оскільки недоліки зазначені в ухвалі суду у визначений судом строк позивачем не усунуті, тому дана позовна заява, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України вважається неподаною та повертається позивачеві.

Разом з тим, суд вважає необхідним роз`яснити заявнику, що згідно з положеннями ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ч.3 ст.185,260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Виконавчого комітету Краматорської міської ради, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення опіки та піклування - вважати неподаною та повернути позивачу.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О. М. Білоусова