Провадження №: 2/755/1189/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про зупинення провадження

"24" березня 2026 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді - Хромової О.О.

за участю секретаря - Церні В.А.

за участю:

представника позивача та

ОСОБА_1 - адвоката Бокача І.П.

відповідача - ОСОБА_2

розглянувши в судовому засіданні клопотання відповідача ОСОБА_2 про закриття провадження у справі та клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Бокача Ігоря Петровича, про заміну сторони правонаступником у справі, подані в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального Кара Олександра Олександрівна, про визнання права власності у порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Житлово-будівельний кооператив «Дніпровські хвилі», про визнання права власності у порядку спадкування за законом.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, сторонам роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено процесуальні строки.

22 жовтня 2024 року (вхід. № 58035) від представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Бокача І.П., через систему «Електронний суд» до суду надійшло уточнене клопотання про витребування доказів, а саме: просив витребувати у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кари О.О. належним чином засвідчену копію спадкової справи № 06-2024 після смерті ОСОБА_4 .

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 26 листопада 2024 року задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Бокача І.П., про витребування доказів, витребувано у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кари О.О. належним чином засвідчені копії матеріалів спадкової справи № 6-2024 після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

13 листопада 2024 року (вхід. № 62523) до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву.

21 листопада 2024 року (вхід. № 64315) відповідач ОСОБА_2 подав до суду доповнення до відзиву на позовну заяву.

04 грудня 2024 року (вхід. № 66938) до суду від представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Бокача І.П., надійшла відповідь на відзив.

09 грудня 2024 року відповідач ОСОБА_2 подав до суду заперечення на відповідь на відзив (вхід. № 67745) з доказами направлення іншим учасникам справи (вхід. № 67741, № 67748).

Також 09 грудня 2024 року відповідач ОСОБА_2 подав до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_3 , третя особа - ЖБК «Дніпровські хвилі», про відшкодування витрат на утримання, догляд та лікування спадкодавця (вхід. № 67740) з доказами направлення іншим учасникам справи (вхід. № 67750, 67744).

13 грудня 2024 року (вхід. від 16 грудня 2024 року № 68997) представник третьої особи ЖБК «Дніпровські хвилі» - адвокат Золотопуп С.В., подав до суду клопотання про надання даних представника відповідача.

13 лютого 2025 року (вхід. № 8534) відповідач ОСОБА_2 подав до суду клопотання про доручення до матеріалів справи доказів.

18 лютого 2025 року (вхід. № 9212) до суду від Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального Кари О.О. надійшли матеріали спадкової справи № 06-2024 після смерті ОСОБА_4

28 травня 2025 року (вхід. № 30519) відповідач ОСОБА_2 подав до суду клопотання про виклик свідків.

28 травня 2025 року у підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_3 - адвокат Бокач І.П., подав письмові заперечення проти прийняття зустрічної позовної заяви.

28 травня 2025 року у підготовчому засіданні, протокольною ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва, занесеною до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника третьої особи ЖБК «Дніпровські хвилі» - адвоката Золотопупа С.В., виключено зі складу учасників справи третю особу, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ЖБК «Дніпровські хвилі».

Також 28 травня 2025 року у підготовчому засіданні, протокольною ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва, занесеною до протоколу судового засідання, відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - ЖБК «Дніпровські хвилі», про відшкодування витрат на утримання, догляд та лікування спадкодавця.

29 травня 2025 року (вхід. № 31093) до суду від представника ЖБК «Дніпровські хвилі» адвоката Золотопупа С.В., надійшла заява про стягнення судових витрат.

04 червня 2025 року (вхід. № 32088) представник позивача ОСОБА_3 - адвокат Бокач І.П., подав до суду клопотання про витребування доказів.

07 липня 2025 року до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про залучення до складу учасників справи у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кари О.О. (вхід. № 39022) з доказами направлення іншим учасникам справи (вхід. № 39029).

08 липня 2025 року відповідач ОСОБА_2 подав до суду письмові запитання до позивача у порядку статті 93 ЦПК України (вхід. № 39321) з доказами направлення іншим учасникам справи

(вхід. № 39322)

09 липня 2025 року у підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_3 - адвокат

Бокач І.П., подав письмове клопотання про витребування доказів.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 09 липня 2025 року задоволено клопотання відповідача ОСОБА_2 про залучення третьої особи, залучено до складу учасників справи в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального Кару О.О., зобов`язано позивача направити третій особі копію позовної заяви з додатками та надати суду підтверджуючі документи. Третій особі роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено процесуальні строки.

09 вересня 2025 року (вхід. № 53182) третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального Кара О.О., подала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

30 вересня 2025 року (вхід. № 58247) представник позивача ОСОБА_3 - адвокат Бокач І.П., подав до суду письмові заперечення на заяву відповідача у порядку статті 93 ЦПК України.

30 вересня 2025 року відповідач ОСОБА_2 подав до суду письмові заперечення на клопотання позивача про витребування доказів (вхід. № 58405) з доказами надсилання іншим учасникам справи (вхід. № 58407)

13 жовтня 2025 року до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшли письмові заперечення на заяву позивача від 30 вересня 2025 року (вхід. № 61636) з доказами направлення іншим учасникам справи (вхід. № 61687).

17 жовтня 2025 року (вхід. № 63177) та 03 листопада 2025 року (вхід. № 66554) відповідач ОСОБА_2 подав до суду інформацію про поштові відправлення на ім`я третьої особи.

03 листопада 2025 року (вхід. № 66555) відповідач ОСОБА_2 подав до суду інформацію про поштові відправлення на ім`я позивача ОСОБА_3

10 листопада 2025 року (вхід. № 68138) відповідач ОСОБА_3 також подав до суду клопотання про долучення доказів.

21 листопада 2025 року (вхід. № 70905) до суду від відповідача ОСОБА_3 надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням у пов`язаній справі № 755/19473/24.

23 січня 2026 року відповідач ОСОБА_2 подав до суду письмові заперечення на твердження та аргументи позивача (вхід. № 3705) з доказами направлення іншим учасникам справи (вхід. № 3697)

02 лютого 2026 року (вхід. № 4851) до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку зі смертю позивача ОСОБА_3 .

На обґрунтування клопотання зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у лікарні в місті Києві помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України складено відповідний актовий запис від 23 січня 2026 року № 142 та видано свідоцтво про смерть серії

НОМЕР_1 . Заявлені у справі позовні вимоги, а саме про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визначення частки позивача у праві власності є особистими за своєю правовою природою, нерозривно пов`язаними з особою позивача та не були встановлені судовим рішенням за його життя, а отже не допускають процесуального правонаступництва і не можуть бути реалізовані його спадкоємцями без окремого позову.

З урахуванням викладеного на підставі пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України просив закрити провадження у справі.

16 березня 2026 року (вхід. № 14738) до суду від представника правонаступника ОСОБА_3 ОСОБА_1 - адвоката Бокача І.П., надійшла заява про заміну сторони позивача її правонаступником в порядку статті 55 ЦПК України, а саме: просив замінити позивача ОСОБА_3 , сторони, що вибула у справі, на його правонаступника - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

На обґрунтування клопотання зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер позивач ОСОБА_3 . Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України, внаслідок спадкування за заповітом, правонаступником померлого позивача ОСОБА_3 є заявник - ОСОБА_1 , що підтверджується нотаріально посвідченою заявою від 29 січня 2026 року про прийняття спадщини на ім`я Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юнді Н.П., по смерті спадкодавця ОСОБА_3 в межах спадкової справи № 9/2026.

20 березня 2026 року (вхід. № 15850) відповідач ОСОБА_2 подав до суду заперечення на заяву про зміну сторони позивача її правонаступником та клопотання про закриття провадження у справі.

На обґрунтування заяви зазначив, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва. Предметом первісного позову є визнання права власності на частини житлового приміщення, з яких

частина - виділення частки у майні подружжя та в порядку спадкування за законом. Відповідач є сином померлого позивача та є особою з інвалідністю з дитинства, що надає йому право на обов`язкову частку у спадщині після батька. Обоє членів подружжя померли, тому виділення частки з майна подружжя неможливе. Позивач за життя не мав встановленого судом права власності на частку квартири, не мав зареєстрованого права на квартири, а лише заявив вимогу про визнання такого права. Тому, право на яке посилався позивач, не увійшло до складу спадщини. Квартира є особистою власністю матері відповідача. Права у позивача (її чоловіка) чи його правонаступника на квартиру не виникли, вона не входить до складу спадщини. Поряд з цим у представника позивача повноваження закінчилися у день смерті його клієнта, тому заяву про заміну позивача його правонаступником подано не повноважною особою, а ОСОБА_1 не є стороною у справі. Заява ОСОБА_1 не доводить, що він є єдиним та безспірним носієм матеріального права, яке є предметом даного позову. Заява свідчить лише про прийняття спадщини та посилання на заповіт, але не усуває наявності інших спадкоємців. Заповіт є сумнівним і підлягає критичній оцінці, оскільки складений у період тяжких життєвих обставин спадкодавця.

З огляду на викладене просив відмовити у задоволенні заяви представника позивача Бокача І.П. про заміну сторони позивача її правонаступником, встановити, що заява про заміну сторони позивача її правонаступником подана особою без належних процесуальних повноважень та закрити провадження у справі № 755/17356/24 на підставі пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України, у зв`язку зі смертю позивача та відсутністю правонаступника.

23 березня 2026 року (вхід. № 16022) відповідач ОСОБА_2 також подав до суду доповнення до заяви від 20 березня 2026 року, у яких зазначив, що відповідачем 21 листопада 2025 року було подано клопотання про зупинення провадження у справі у зв`язку із наявністю взаємопов`язаної цивільної справи № 755/17473/24 про усунення ОСОБА_3 від права на спадкування, у випадку задоволення позовних вимог, останній втратив би право на спадкування після смерті дружини (матері відповідача). Тобто, оскаржується статус позивача як спадкоємця. Після смерті позивача спірні правовідносини втратили первісний характер, змінився суб`єктний склад учасників правовідносин, між спадкоємцями виник окремий спір щодо складу спадщини та прав на неї, відсутня тотожність матеріального правовідношення, яке було предметом первісного позову, заявлені вимоги мають особистий характер та нерозривно пов`язані з особою позивача, умови для процесуального правонаступництва відсутні. Після смерті ОСОБА_3 адвокат Бокач І.П. в межах судової справи № 755/19473/24 подав до суду процесуальне клопотання від імені померлої особи.

24 березня 2026 року у судовому засіданні адвокат Бокач І.П. як представник ОСОБА_1 просив зупинити провадження у справі до вступу у справу правонаступника (правонаступників) після смерті позивача ОСОБА_3 , у задоволенні клопотання про закриття провадження у справі відмовити за необґрунтованістю.

24 березня 2026 року відповідач ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі до вступу у справу правонаступника (правонаступників) після смерті позивача ОСОБА_3 , просив відмовити, клопотання про закриття провадження у справі задовольнити.

Вивчивши мотиви заяви про заміну сторони у справі та клопотання про закриття провадження у справі, вислухавши доводи відповідача ОСОБА_2 та адвоката Бокача І.П., суд встановив таке та дійшов таких висновків.

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати за ним право власності у порядку спадкування за законом після смерті дружини ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на

частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю як члену ЖБК «Дніпровські хвилі». Право власності набуто спадкодавцем у період перебування у зареєстрованому шлюбі з позивачем, тому квартира належить членам подружжя на праві спільної сумісної власності. Позивач є особою, яка фактично прийняла спадщину, оскільки на момент відкриття спадщини фактично проживав зі спадкодавцем. Таким чином, до спадкової маси належить частина квартири, тому позивачу та відповідачу ОСОБА_2 , сину спадкодавця, належить по частини спадкового майна кожному. Водночас, у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом відмовлено, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно, які, імовірно, знаходяться у відповідача.

З повторного свідоцтва про народження від 07 лютого 2024 року серії НОМЕР_2 , виданого Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), встановлено, що ОСОБА_2 народився

ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що 08 лютого 1977 року складено відповідний актовий запис № 258. Батьками зазначені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Поряд з цим, в матеріалах справи міститься копія пенсійного посвідчення від 25 січня 2023 року

№ НОМЕР_3 , виданого на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , вид пенсії - соціальна пенсія, інвалідність з дитинства, 3 група, а також копія відповідної Довідки від 04 грудня 2013 року до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 10 ААВ № 595490 щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Згідно листа Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кари О.О. від

29 січня 2026 року, вих. № 89/02-14, приватним нотаріусом відкрито спадкову справу № 06-2024 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . Станом на 29 січня 2026 року єдиними спадкоємцями з врахуванням визначеного строку для прийняття спадщини, які подали заяву на прийняття спадщини, є її син ОСОБА_2 та її чоловік ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до свідоцтва про смерть від 23 січня 2026 року серії НОМЕР_1 , виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 23 січня 2026 року складено відповідний актовий запис

№ 142.

У листі Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юнди Н.П. від 28 січня 2026 року, вих. № 44/02-14, зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Приватним нотаріусом 23 січня 2026 року відкрито спадкову справу № 9/2026 до майна померлого ОСОБА_3 . Станом на 28 січня 2026 року його спадкоємцем, який претендує на спадщину за законом є син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6

Водночас, судом встановлено, що 29 січня 2026 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , звернувся до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юнди Н.П. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Повідомив, що йому відомий зміст заповіту, посвідченого Пісецькою Л.М., спеціалістом Кобижчанського старостинського округу Бобровицької міської ради Чернігівської області

11 січня 2024 року та зареєстрованого в реєстрі за № 5-1, складеного на його користь.

Заяву зареєстровано у книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 23, спадкова справа

№ 9/2026.

До матеріалів справи також долучено копію заповіту ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , посвідченого 11 січня 2024 року спеціалістом Кобижчанського старостинського округу Бобровицької міської ради Чернігівської області Пісецькою Л.М., зареєстрованого в реєстрі за № 5-1.

З витягу зі Спадкового реєстру від 13 лютого 2026 року № 84173777, встановлено, що заповіт ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , посвідчений 11 січня 2024 року Бобровицькою міською радою Чернігівської області, зареєстрований в реєстрі за № 5-1 (номер у спадковому реєстрі № 71848293, зареєстрований 15 січня 2024 року), є чинним.

Згідно із пунктом 7 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Водночас, у пункті 1 частини першої статті 251 ЦПК України зазначено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Статтею 55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником). У зв`язку з цим для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника. Основою процесуального правонаступництва є правонаступництво у матеріальному праві, яке настало після відкриття провадження у справі. Виходячи з цього, особливості здійснення процесуального правонаступництва визначаються особливостями норм матеріального права, що регулюють перехід прав та обов`язків у матеріальних правовідносинах від особи до її правонаступника, або в інших випадках зміни сторони у правовідносинах, з яких виник спір.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 264/5957/17 (провадження № 14-37цс20) вказано, що «суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належить до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи в суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами».

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

У статті 1219 ЦК передбачено, що до складу спадщини не входять права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом;

5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Звертаючись до суду із вказаним позовом ОСОБА_3 заявляв вимогу про визнання за ним право власності у порядку спадкування за законом після смерті дружини ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю як члену ЖБК «Дніпровські хвилі».

Судом встановлено, що складу спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_1 входить квартира АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за спадкодавцем в Київському міському бюро технічної інвентаризації 04 листопада 1993 року за реєстровим № 177/30468.

Таким чином, вимоги ОСОБА_3 мають матеріальний характер, та не можуть бути розцінені як права та обов`язки, які нерозривно пов`язані із особою спадкодавця, тому позовні вимоги ОСОБА_3 допускають правонаступництво, а у клопотанні відповідача ОСОБА_2 про закриття провадження у справі слід відмовити.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 13 вересня 2021 року у справі №756/15944/14-ц зроблено висновок про те, що суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами.

Пунктом 1 частини першої статті 253 ЦПК України встановлено, що провадження у справі зупиняється у такому випадку до залучення до участі у справі правонаступника.

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Враховуючи предмет спору у справі, а також відсутність інформації про інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , суд дійшов висновку про зупинення розгляду клопотання ОСОБА_1 та зупинення провадження у справі до вирішення питання про вступ у справу правонаступника (правонаступників) після смерті позивача ОСОБА_3 , але не пізніше 26 липня 2026 року (кінцевий строк для подачі заяв про прийняття спадщини спадкоємцями, які бажають прийняти спадщину).

Керуючись статтями 1216, 1218, 1219, 1268, 1270 ЦК України, статтями 55, 251, 253, 260, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про закриття провадження у справі, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального Кара Олександра Олександрівна, про визнання права власності у порядку спадкування за законом, - відмовити.

Провадження у справі № 755/17356/24 та розгляд клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Бокача Ігоря Петровича, про заміну сторони правонаступником у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального Кара Олександра Олександрівна, про визнання права власності у порядку спадкування за законом, - зупинити до вступу у справу правонаступника (правонаступників) після смерті позивача ОСОБА_3 , але не пізніше 26 липня 2026 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова