Справа №403/502/25 провадження № 2/403/118/26
У Х В А Л А

31 березня 2026 року с-ще Устинівка

Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Атаманової С.Ю.,

при секретарі судового засідання Карпяк Л.І.,

з участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Чепурнова В.І.,

представника відповідачів- адвоката Кривенка М.П.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в с-щі Устинівка під час розгляду в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на обов`язкову частку у спадщині, заявупредставника позивача про збільшення розміру позовних вимог,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Устинівського районного суду Кіровоградської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання за позивачем права власності на обов`язкову частку у спадщині після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька позивача - ОСОБА_4 у розмірі 1/2 частки земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :02:000:2400, площею 8,24 га, яка розташована на території Ганно-Леонтовичівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області.

04 березня 2026 року до закінчення підготовчого засідання представником позивача - адвокатом Чепурновим В.І. подана заява про збільшення позовних вимог, а саме: про визнання за позивачем права власності на обов`язкову частку у спадщині після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька позивача ОСОБА_4 у розмірі 1/2 частини на наступне майно: земельну ділянку для ведення фермерського господарства площею 7,689 га, кадастровий номер: :02:000:0277; земельну ділянку для ведення фермерського господарства площею 0,9930 га, кадастровий номер: :02:000:0273; земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 8,2400 га, кадастровий номер :02:000:2499, які розташовані на території Устинівської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області (колишня території Ганно-Леонтовичівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області).

В судовому засіданні представник відповідачів не заперечував проти прийняття до розгляду поданої представником позивача заяви зі зміненими позовними вимогами.

Заслухавши пояснення представників сторін, суд при вирішенні питання про можливість прийняття до розгляду поданої представником позивача заяви про збільшення позовних вимог, приходить до наступного висновку.

Згідно з п.3 ч.2 ст.197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у ст.16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин. Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин (правовий висновок, викладений в постанові Верховного Суду від 31 січня 2024 року у справі №201/4160/19).

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 12 січня 2022 року у справі №234/11607/20, процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Судом встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 при первинному зверненні його представника до суду містила одну позовну вимогу про визнання за позивачем права власності на обов`язкову частку у спадщині після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька позивача - ОСОБА_4 у розмірі 1/2 частки земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :02:000:2400, площею 8,24 га, яка розташована на території Ганно-Леонтовичівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області.

Водночас у поданій до суду заяві про збільшення позовних вимог заявлена раніше представником позивача позовна вимога була доповнена двома новими вимогами про: визнання за позивачем права власності на обов`язкову частку у спадщині у розмірі 1/2 частини на земельну ділянку для ведення фермерського господарства площею 7,689 га, кадастровий номер: :02:000:0277; 2) про визнання за позивачем права власності на обов`язкову частку у спадщині у розмірі 1/2 частини земельну ділянку для ведення фермерського господарства площею 0,9910 га, кадастровий номер: :02:000:0273.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви (правові висновки, викладені в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі №923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі №925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі №925/186/19).

Отже, збільшеною може бути виключно одна і та ж вимога позивача, яка була заявлена ним в первинно поданій до суду позовній заяві та яка стосується саме кількісних характеристих предмета спору (наприклад, збільшення суми грошових коштів, що підлягають стягненню).

З огляду на викладене, враховуючи, що положеннями ст.49 ЦПК України передбачено право позивача на подання письмової заяви, передбаченої ч.3 цієї статті, суд, керуючись п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, не вдаючись до надмірного формалізму, дослідивши зміст поданої представником позивача 04 березня 2026 року заяви та раніше поданої ним позовної заяви, розцінює подану представником позивача заяву про збільшення позовних вимог як заяву про зміну предмета позову, тобто зміну матеріально-правової вимоги позивача ОСОБА_1 до відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , стосовно якої він прохає прийняти судове рішення.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 20 лютого 2024 року у справі №922/3960/23, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Отже, зазначені представником позивача у поданій до суду 04 березня 2026 року заяві посилання на зміст спадкової справи №185-2019, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , при збереженні первісно визначених ним обставин на обгрунтування позовних вимог, не свідчать про зміну підстав позову, що виключає можливість трактування судом змісту такої заяви як подання нового позову.

На виконання вимог ч.5 ст.49 ЦПК України до заяви від 04 березня 2026 року представником позивача доданий доказ направлення її копії представнику відповідачів - адвокату Кривенку М.П..

Отримання представником відповідачів копії зазначеної вище заяви підтверджується також змістом відзиву на заявлені нові позовні вимоги, направленим ним до суду 30 березня 2026 року через підсистему «Електронний суд».

Згідно з ч.2 ст.189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 27 листопада 2026 року позовна заява була прийнята до розгляду з відкриттям провадження у справі.

На дату подання представником позивача заяви про збільшення позовних вимог судом не було постановлено ухвали про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, приймаючи до уваги, що: підготовче провадження по справі не закінчене і розгляд справи по суті не розпочатий; представник позивача змінив лише предмет позову шляхом доповнення раніше заявленої позовної вимоги двома новими без одночасної зміни підстав позову та надав суду докази направлення копії такої заяви представнику відповідачів - адвокату Кривенку М.П.; позивачем здійснено доплату судового збору у сумі 2129 грн. 92 коп. за дві нові позовні вимоги майнового характеру, зазначені в завяві від 04 березня 2026 року, суд, враховуючи передбачений ч.1 ст.13 ЦПК України принцип диспозитивності цивільного судочинства, згідно якого суд розглядає справи в межах заявлених особою вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, приходить до висновку, що заява про збільшення позовних вимог, розцінена судом як заява про зміну предмета позову, подана у відповідності до вимог ч.3 ст.49 ЦПК України та підлягає прийняттю до судового розгляду.

Відповідно до ч.7 ст.178 ЦПК України судом встановлюється строк, достатній для підготовки відповідачем відзиву на позов разом з відповідними доказами. Згідно з ч.ч.1, 8 ст.178 ЦПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги подання представником позивача 04 березня 2026 року, передбаченої ч.3 ст.49 ЦПК України, заяви (заяви зі зміненим предметом позову) та прийняття судом її до розгляду, суд з метою забезпечення виконання завдань цивільного судочинства приходить до висновку про необхідність встановлення відповідачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 строку для підготовки відзиву на позовну заяву зі зміненими позовними вимогами.

Відповідно до ч.2 ст.258 ЦПК України клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст.ст.49, 178, 197, 198, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

1.Прийняти до судового розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зі зміненими позовними вимогами, а саме: про визнання за позивачем права власності на обов`язкову частку у спадщині після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька позивача - ОСОБА_4 у розмірі 1/2 частини на наступне майно: земельну ділянку для ведення фермерського господарства площею 7,689 га, кадастровий номер: :02:000:0277; земельну ділянку для ведення фермерського господарства площею 0,9930 га, кадастровий номер: :02:000:0273; земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 8,2400 га, кадастровий номер :02:000:2499, які розташовані на території Устинівської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області (колишня територія Ганно-Леонтовичівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області).

2.Встановити відповідачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 строк для подачі відзиву на позовну заяву зі зміненими вимогами протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення кожному з них копії цієї ухвали.

Роз`яснити відповідачам, що відповідно до ч.4 ст.174, ч.1 ст.191 ЦПК України, протягом встановленого судом строку кожен з них має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі докази, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу - копію відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачам, що відповідно до ч.4 ст.178 ЦПК України у разі подання відзиву на позов вони повинні одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копію відзиву та доданих до нього документів позивачу.

Роз`яснити відповідачам, що згідно положень ч.8 ст.178, ч.2 ст.191 ЦПК України у разі ненадання відзиву (заперечення проти позову) у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ч.9 ст.83 ЦПК України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Роз`яснити сторонам, що згідно ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

3.Відкласти підготовче засідання у справі на 20 квітня 2026 року о 10 год. 30 хв. в залі судових засідань Устинівського районного суду Кіровоградської області (адреса місцезнаходження: вул.О.Мазуренка, буд.№42 с-ще Устинівка Кропивницького району Кіровоградської області), про що повідомити учасників справи в порядку, передбаченому ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Відповідно до ст.353 ЦПК України ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя С.Ю.Атаманова