Справа № 643/5838/26
Провадження № 2/643/5086/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.03.2026

30 березня 2026 року місто Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Сугачова О.О. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Колісник Юрій Олексійович про визнання права власності в порядку спадкування,

в с т а н о в и в:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Харківської міської ради, третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Колісник Юрій Олексійович про визнання права власності в порядку спадкування.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту прав, а також дотримання правил підсудності та виконання вимог встановлених для форми, змісту позовної заяви.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки позовної заяви, які унеможливлюють відкриття провадження у справі та обумовлюють необхідність залишення позовної заяви без руху.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову, яка відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, прохальна її частина має одну вимогу майнового характеру (визнання права власності на нерухоме майно), судовий збір за яку не сплачено.

Ціна позову позивачкою не вказана.

Відповідно до ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Положеннями ч. 2 ст. 176 ЦПК України визначено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Доказів вартості житлового будинку станом на день звернення до суду із позовною заявою суду не подано.

Відтак, на момент пред`явлення позовної заяви, суд не може встановити його точну ціну з тих доказів, які подані позивачкою.

З урахуванням викладеного вище, суд вважає необхідним попередньо встановити розмір судового збору за подачу цієї позовної заяви.

Відповідно до загальнодоступних даних організацій, які здійснюють продаж житлових будинків у місті Харкові, середня вартість предмету спору становить 1965000,00 гривень.

Позивачка просить визнати право власності на 1/30 житлового будинку з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Тому, враховуючи, що позивачка просить визнати право власності саме на 1/30 частину зазначеного житлового будинку, то попередній розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачкою, становить 1331,20 грн.

Далі, разом із позовною заявою позивачкою подано клопотання про витребування доказів.

Суд, вважає необхідним роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане у строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановлено строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч. 2 ст. 84 ЦПК України, у клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Клопотання про витребування доказів подається окремо від тексту позовної заяви чи іншої заяви, окремим процесуальним документом, з дотриманням вимог ч.ч. 1,2 ст. 84 ЦПК України.

Клопотання про витребування доказів, яке подане саме в порядку ст. 84 ЦПК України, може бути розглянуте судом лише після відкриття провадження у справі.

Також суд роз`яснює, що відповідно до положень ч. 4 ст. 84 ЦПК України, суд може витребувати докази до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

У зв`язку з викладеним вище, позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам ЦПК України, встановленим до позовної заяви.

Беручи до уваги зазначене вище, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачці часу, необхідного для усунення зазначених недоліків.

Звернення до суду із позовною заявою є правом сторони, а не обов`язком, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися таким правом, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями ЦПК України.

Приведення позовної заяви у відповідність з вимогами ЦПК України є процесуальним обов`язком сторони, яка звернулася до суду із такою позовною заявою, і для його виконання встановлюється строк.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Колісник Юрій Олексійович про визнання права власності в порядку спадкування.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви впродовж десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Сугачова