УХВАЛА

31 березня 2026року

м. Київ

справа № 175/631/24

провадження № 61-3883ск26

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бардаченко Володимир Володимирович,на постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 лютого 2026 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - П`ята дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання договорів купівлі-продажу недійсними та витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

23 березня 2026 року ОСОБА_2 подала доВерховного Суду касаційну скаргу, сформовану її представником в системі «Електронний суд», у якій просить скасувати частково постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 лютого 2026 року у частині відмови ОСОБА_2 у задоволенні вимог та ухвалити нове рішення у цій частині, яким задовольнити позовні вимоги.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 проситьвідстрочити їй сплату судового збору до завершення розгляду її касаційної скарги. Клопотання мотивоване тим, що позивач сама утримує двох неповнолітніх дітей та судом першої інстанції вже з`ясовувалося, що вона разом з дітьми тимчасово у якості біженців перебувають у Ізраїлі. Після початку бойових дій в Україні її покинув чоловік й вона проживає за рахунок виплат біженцям у Ізраїлі. Тому сплата нею судового збору у такому значному розмірі буде для неї надмірним тягарем, що позбавить її права на доступ до правосуддя. На підтвердження викладених обставин до касаційної скарги додано копії свідоцтв про народження дітей заявника та індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5) за період 2007-2019 роки.

Відповідно до частини першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Сторона, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу, яка подає скаргу.

Наведені у клопотанні доводи та надані заявником докази не можуть вважатись достатньою підставою для відстрочення їй сплати судового збору.

Отже, ОСОБА_2 потрібно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Враховуючи, що судове рішення оскаржується в частині вимог про визнання права власності, для визначення ціни позову та відповідно розміру судового збору суду необхідні відомості щодо вартості майна, яких ні касаційна скарга, ні оскаржуване судове рішення не містять.

Як наслідок особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно вказати ціну позову, самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги (підтвердивши його розмір належними доказами зокрема, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості нерухомого майна) та, за необхідності, доплатити суму судового збору за формулою: С = (А х 1% х 200% х 0,8), де «А» - вартість спірного майна станом на час звернення з позовом, а «С» - остаточна сума судового збору за подання касаційної скарги.

Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у

м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, призначення платежу: 2 (код класифікації доходів) ____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір за позовом ___ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Верховний Суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.

На підтвердження доплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу (частина друга статті 393 ЦПК України).

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бардаченко Володимир Володимирович,на постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 лютого 2026 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко