Справа № 473/6438/25
УХВАЛА

"01" квітня 2026 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі головуючої судді Булкат М.С.,

за участю: секретаря судового засідання Багрін І.А.

представниці позивачки Прилуцької Н. М.,

представниці відповідачки Вуїв О.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в місті Вознесенську заяву про зміну (доповнення) підстав позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Шевченко Тетяни Сергіївни, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватного підприємства «Укрінтерпостача», приватного підприємства «Агроном-2005» про визнання недійсними результатів електронних торгів, скасування акту державного виконавця, свідоцтва про придбання майна,

ВСТАНОВИВ:

08 грудня 2025 року ОСОБА_1 , від імені якої діє представниця ОСОБА_4 , звернулася до суду з позовом до ДП «Сетам», приватного виконавця Шевченко Т. С., Шевчука О. М., ОСОБА_3 , ПП «Укрінтерпостача», ПП «Агроном-2005» про визнання недійсними результатів електронних торгів, скасування акту державного виконавця, свідоцтва про придбання майна.

Ухвалою суду від 11 грудня 2025 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання.

26 грудня 2025 року до суду надійшов відзив від приватного виконавця Шевченко Тетяни Сергіївни.

16 січня 2026 року на адресу суду надійшла заява про відкладення судового засідання від представниці позивачки ОСОБА_4

28 січня 2026 року перенесено підготовче засідання за клопотанням сторони позивачки та здійснено перенесення на 18 лютого 2026 року на 11:45 год.

17 лютого 2026 року на адресу суду надійшов відзив від представниці відповідачки Вуїв О. В.

18 лютого 2026 року знов перенесено підготовче засідання за клопотанням сторони позивачки та здійснено перенесення справи на 11 березня 2026 року на 13:00 год.

11 березня 2026 року у справі надійшла Заява про збільшення позовних вимог. Перенесено засідання на 01 квітня 2026 року на 12:30.

01 квітня 2026 року на адресу суду надійшла заява від представниці позивачки про зміну (доповнення) підстав позову.

В підготовче засідання представниця позивачки, Прилуцька Н. М. з`явилася, підтримала заяву.

В підготовче засідання представниця відповідачки, Вуїв О. В. з`явилася, не заперечувала проти прийняття заяви про зміну (доповнення) підстав позову.

В підготовче засідання приватний виконавець, Шевченко Тетяна Сергіївна, не з`явилася, надала відзив на позовну заяву, в якій просила відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.

В підготовче засідання відповідачі ДП «Сетам», ОСОБА_2 , ПП «Укрінтерпостача» та ПП «Агроном-2005» не з`явилися, належним чином повідомлені.

Судом розглянуто заяву про зміну (доповнення) підстав позову.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно із частинами першою та четвертою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункти 4, 5 частини другої статті 175 ЦПК України).

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (частина шоста статті 175 ЦПК України).

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц, провадження № 14-473цс18).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає в позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У статті 49 ЦПК України унормовані процесуальні права та обов`язки сторін.

Так, відповідно до частин другої та третьої статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Справа розглядається в загальному провадженні. Тож правила подання відповідної заяви позивачем дотримано.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Отже, процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. На підтвердження складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19).

Фактично предметом вивчення цього позову є електронні торги як процедура переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення.

Відповідно до правових позицій Верховного Суду, зокрема у постанові від 31.01.2024 у справі № 201/4160/19, особа, яка бере участь у справі, наділена правом розпоряджатися своїми процесуальними правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Це означає, що позивач самостійно визначає обсяг та характер своїх позовних вимог, має право змінювати їх, збільшувати або зменшувати, а також обирати спосіб захисту свого порушеного права, який, на його думку, є найбільш ефективним.

Зазначене узгоджується із засадами диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до яких суд розглядає справу в межах заявлених вимог і не може виходити за їх межі, крім випадків, встановлених законом.

Таким чином, подання позивачем заяви про збільшення позовних вимог є реалізацією його процесуального права та не суперечить нормам чинного законодавства, за умови дотримання встановленого процесуального порядку.

У згаданій постанові Верховного Суду також зазначено, що підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також докази, що підтверджують ці обставини. Предмет і підстава позову є взаємопов`язаними елементами, зміна яких впливає на характер та зміст заявлених вимог.

Зміна предмета позову означає зміну самої матеріально-правової вимоги до відповідача, зокрема шляхом обрання іншого способу захисту порушеного права, тоді як зміна підстав позову полягає у зміні фактичних обставин, на яких ґрунтується така вимога.

Водночас збільшення або зменшення розміру позовних вимог не є зміною предмета позову, якщо при цьому не змінюється сам спосіб захисту, а лише кількісний показник заявленої вимоги.

Отже, при вирішенні питання про прийняття заяви про збільшення позовних вимог суд повинен встановити, чи не призводить така заява до фактичної зміни предмета або підстав позову, що має здійснюватися з дотриманням вимог процесуального закону.

Визначальним є те, чи залишається незмінним обраний позивачем спосіб захисту порушеного права, а також чи не змінюються обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Підстави позову це обставини (факти), якими позивач обґрунтовує свої вимоги, тоді як правові підстави це нормативно-правова кваліфікація цих обставин, тобто посилання на норми права, що підтверджують правоту позивача. Правові підстави позову це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Зміна предмета позову означає зміну позовної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета і підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у ст. 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Оскільки подана заява передбачає лише зміну предмету позову без одночасної зміни підстав позову, заява про зміну предмету позову підлягає задоволенню

На підставі викладеного та керуючись статями 49 , 258-260,353 ЦПК України, суд

у х в а л и в

Прийняти заяву про зміну підстав позову у цивільній справі за позовною заявою позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Шевченко Тетяни Сергіївни, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватного підприємства «Укрінтерпостача», приватного підприємства «Агроном-2005» про визнання недійсними результатів електронних торгів, скасування акту державного виконавця, свідоцтва про придбання майна.

У подальшому продовжувати розгляд справи за позовною заявою позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Шевченко Тетяни Сергіївни, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватного підприємства «Укрінтерпостача», приватного підприємства «Агроном-2005» про визнання недійсними результатів електронних торгів, скасування акту державного виконавця, свідоцтва про придбання майна з урахуванням заяви зі зміненим предметом позову.

Копію ухвали суду невідкладно надіслати особам, які беруть участь у справі.

Визначити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за адресою http://court.gov.ua/sud1407/ .

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М. С. Булкат