справа № 619/1636/26
провадження № 2-во/619/43/26
УХВАЛА

Іменем України

01 квітня 2026 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Коваленко Н.В.,

секретаря судового засідання Носачової І.В..,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дергачі питання щодо про виправлення описки в ухвалі суду від 30.03.2026 (справа №619/1636/26 провадження №2-н/619/315/26),

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 30.03.2026 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Харківської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості, у зв`язку зі смертю боржника.

01.04.2026 до суду надійшла заява представника стягувача про виправлення описки, оскільки в ухвалі не вірно зазначена сторона боржника ОСОБА_2 , замість вірного ОСОБА_3 . Також, в описовій частині ухвали помилково зазначено дату свідоцтва про смерть « ІНФОРМАЦІЯ_1 », замість вірного « ІНФОРМАЦІЯ_2 »

Як роз`яснено в п. 19 Постанови № 14 Пленуму ВСУ від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі № 521/1074/17 від 21.07.2020 року.

Так, в ухвалі Дергачівського районного суду Харківської області від 30.03.2026 по справі №619/1636/26 допущено описку. Допущена описка в ухвалі суду є технічною та її виправлення не впливає на зміст наказу.

Відповідно до ч. 4 ст. 269 ЦПК України ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Керуючись статтями 258-261, 269, 353 ч. 1 п. 19 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку, допущену в ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 30.03.2026 по справі №619/1636/26), за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Харківської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з розподілу природного газу.

Вказавши вірно по тексту ухвали прізвище боржника ОСОБА_3 та в описовій частині ухвали зазначити дату видачі свідоцтва про смерть «07.03.2025».

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н. В. Коваленко