Справа № 676/5490/24
Номер провадження 2/676/153/26
УХВАЛА

13 січня 2026 року м. Кам`янець-Подільський

Кам`янець Подільський міськрайонний суд Хмельницької області

в складі головуючої судді - Швець О.Д.

з участю секретаря - Михайловської І.А.

розглянувши у підготовчому засіданні в м. Кам`янець-Подільському цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відновлення батьківських прав, зобов`язання не чинити перешкоди у спілкуванні з дітьми за рішенням суду та стягнення моральної шкоди внаслідок невиконання рішення суду та виконавчого документу з усуненням перешкоджань у спілкуванні з дітьми через самочинну зміну проживання дітей, шляхом викрадення дітей з їх постійного місця проживання та реєстрації,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відновлення батьківських прав, зобов`язання не чинити перешкоди у спілкуванні з дітьми за рішенням суду та стягнення моральної шкоди внаслідок невиконання рішення суду та виконавчого документу з усуненням перешкоджань у спілкуванні з дітьми через самочинну зміну проживання дітей, шляхом викрадення дітей з їх постійного місця проживання та реєстрації.

В обгрунтування позову зазначив, що рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 20.06.2019 р. та постановою Хмельницького апеляційного суду від 12.03.2020 р. зобов`язано відповідачку ОСОБА_2 не чинити ОСОБА_1 перешкоди у спілкуванні з дітьми: дочкою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,- за допомогою телефонного зв`язку без будь-яких обмежень у часі. Відповідачка вказане рішення не виконує, тому він змушений звернутися в суд.

Відповідно до ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Дослідивши позовну заяву, клопотання, судом встановлено підстави для закриття провадження у справі, враховуючи наступне.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних, або оспорюваних прав, свобод, чи законних інтересів.

За змістом положень, зокрема, ст.ст. 15, 16 ЦК України, ст.ст. 8, 18, 161 СК України, ст.ст. 2, 4, 19, 184 ЦПК України кожна особа, право якої порушене, оспорене чи не визнане, вправі захищати його судовим порядком шляхом пред`явлення позову до відповідальної за порушення права особи, судом вирішується саме спір між батьком і матір`ю щодо місця проживання малолітньої дитини, коли батько і мати, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина.

Позовна заява не містить відомостей про невиконання судового рішення.

Згідно листа №80260 від 30.09.2025 р. Ізмаїльського ВДВС в Ізмаїльському районі Одеської області, вбачається що виконавчий лист №523/14883/18 від 22.10.2020 р. виконується, боржником не створюються перешкод стягувачу у спілкуванні з дітьми: дочкою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,- за допомогою телефонного зв`язку без будь-яких обмежень у часі.

Так, згідно зі статтею 141 СК України, мати і батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини.

Відповідно до статті 160 СК України, місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків; місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини; якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою.

Так, Згідно з ч. 1, 2 ст. 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.

Пунктом 72 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 року № 866, передбачено, що для розв`язання спору, що виник між батьками, щодо визначення місця проживання дитини, один з батьків подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності).

Під час розв`язання спорів між батьками щодо визначення місця проживання дитини служба у справах дітей має захищати інтереси дитини з урахуванням рівних прав та обов`язків матері та батька щодо дитини.

З врахуванням наведеного вище, позивачем не наведено обставин, що між батьками дійсно існує спір щодо перешкод відповідачу у спілкуванні із дітьми та в чому він полягає.

Згідно з п. 2 ч. 1 статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

У постанові Об`єднаної палати КЦС ВС від 20.09.2021 в справі № 638/3792/20 констатовано, що відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб. Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення за умови, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Таким чином, суд приходить до висновку, що як на дату пред`явлення позову, так і на дату підготовчого засідання, між сторонами не існував та не існує спір щодо спілкування із дітьми, який вирішений судом в справі №523/14883/18.

Отже, вищевказані обставини є підставою для закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України, оскільки відсутній предмет спору.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 255, ст. 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі №676/5490/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відновлення батьківських прав, зобов`язання не чинити перешкоди у спілкуванні з дітьми за рішенням суду та стягнення моральної шкоди внаслідок невиконання рішення суду та виконавчого документу з усуненням перешкоджань у спілкуванні з дітьми через самочинну зміну проживання дітей, шляхом викрадення дітей з їх постійного місця проживання та реєстрації закрити у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання до Хмельницького апеляційного суду

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Кам`янець-Подільського

міськрайонного суду Швець О.Д.