УХВАЛА

01 квітня 2026 року

м. Київ

справа № 760/10908/13-ц

провадження № 61-13480 ск 25

Верховний Суд у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про виправлення описок в ухвалі Верховного Суду

від 23 лютого 2026 року,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 23 лютого 2026 року справу № 760/10908/13-ц було призначено до судового розгляду.

Постановою Верховного Суду від 11 березня 2026 року касаційні скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , касаційну скаргу представника

ОСОБА_3 - адвоката Горбового В. А., залишено без задоволення, оскаржувані судові рішення судів попередніх інстанцій залишено без змін.

У березні 2026 року, до Верховного Суду надійшла заява представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про виправлення описок в ухвалі Верховного Суду

від 23 лютого 2026 року про призначення справи до судового розгляду, тобто справи, яка уже розглянута.

Заява мотивована тим, що в описовій частині ухвали суду не зазначено повний перелік позовних вимог. У вступній та резолютивній частинах ухвали невірно зазначеного найменування одного з відповідачів (а саме його повна назва).

Разом із цим, заявник використав у вказаній заяві нецензурні слова та надав образливу характеристику складу суду, суддям різних інстанцій, судовій владі

в цілому, а також посадовим особам і представникам органів державної влади, зокрема, бездоказово зазначаючи про кримінальні злочини суддів при розгляді справи, корупційні схеми між суддями та органами державної влади тощо.

Розглянувши зазначену заяву, Верховний Суд дійшов таких висновків.

Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод

чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до пунктів 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України повага до честі

і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Пунктом 1 частини другої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства

та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним (частина перша та друга статті 44

ЦПК України)

Пунктом 1 частини другої цієї статті передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії,

що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлено завідомо безпідставного відводу

або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування

чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Учасник судового процесу має користуватися процесуальними правами саме

з метою виконання завдання цивільного судочинства, сприяючи тим самим суду

у здійсненні правосуддя. Якщо ж такий учасник здійснює певну процесуальну дію

не з цією метою, а для досягнення інших цілей (образити, принизити суд, його суддів, інших учасників процесу, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції тощо), він виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 44, пункті 1 абзацу другого частини четвертої статті 135, частині дев`ятій статті 141, частині першій статті 143, пункті 5 частини першої статті 144, статті 148 ЦПК України (див.: mutatis mutandis постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 липня 2021 року у справі

№ 9901/235/20, ухвалу Великої Палати Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року

у справі № 9901/598/19, ухвалу Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року у справі № 127/11940/21 та інші).

Дії учасника справи чи його представника мають не лише за формою,

але й за змістом відповідати завданню цивільного судочинства. Зміст права

на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом такими особами неповаги

до честі, гідності, репутації іншого учасника, суду, суддів тощо. У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасник судового процесу має ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, суду та конкретних суддів. Суд не має толерувати використання

у процесуальних заявах образливих характеристик (див.: mutatis mutandis постанови Великої Палати Верховного Суду: від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц, від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19, від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21, від 08 липня 2021 року у справі № 9901/235/20, ухвали Великої Палати Верховного Суду: від 27 жовтня 2021 року у справі № 9901/598/19, від 11 січня 2023 року у справі № 201/10234/20, ухвалу Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року у справі № 127/11940/21 та інші).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а»

пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (ухвали

щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня

2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00

і № 18589/02)).

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд

з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина четверта статті 44 ЦПК України).

Верховний Суд звертає увагу заявника про те, що заява про виправлення описки (описок), як і будь-яка інша процесуальна заява може бути розглянута лише у разі дотримання вимог процесуального закону щодо поваги до честі і гідності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом та судом, неприпустимості зловживання процесуальними правами, без використання нецензурних слів

та образливих висловлювань. Саме про це зазначеного заявника було попереджено в ухвалі Верховного Суду від 13 лютого 2026 року.

З урахуванням указаного, оскільки заявник використав у вказаній заяві нецензурні слова та надав образливу характеристику складу суду, суддям різних інстанцій, судовій владі в цілому, а також посадовим особам і представникам органів державної влади, що є неприпустимим для учасника судового процесу, заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про виправлення описок в ухвалі Верховного Суду

від 23 лютого 2026 року слід повернути заявникові без розгляду.

Керуючись статтями 2, 44, 260, 263 ЦПК України, Верховний Суд у складі суддіПершої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,

про виправлення описок в ухвалі Верховного Суду від 23 лютого 2026 року повернути заявникові без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник