Провадження № 2/369/5318/26
31.03.2026 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Пінкевич Н.С.
при секретарі судових засідань Худинець Д.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Києво-Святошинського районного суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення про стягнення заборгованості,
У липні 2025 року позивач Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулось до суду з даним позовом. Свої вимоги позивач мотивував тим, що 27 березня 2000 року між ДАЕК «Київобленерго», правонаступником якого є позивач, і ОСОБА_1 укладений договір №10208195 про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за відповідачем зареєстровано право власності на будинлк за адресою: АДРЕСА_1 .
25 лютого 2025 року уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» проводилась перевірка об`єкту відповідача, про що було складено Акт про порушення №К048554 від 25.02.2025 року.
21 травня 2025 року позивачем на адресу відповідачки направлено протокол комісії по розгляду актів, розрахунок до акту про порушення і рахунок до акту про порушення.
Рішення про проведення розрахунку обсягу та вартості облікованої електроенергії оформлені протоколом №419 від 07 травня 2025 року в судовому порядку не скасовано, вартість не облікованої електричної енергії у встановленому законом порядку не сплачена.

З урахуванням викладеного, позивач просить суд стягнути з відповідачки ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість не облікованої електричної енергії в розмірі 64863 грн. 54 коп., судові витрати покласти на відповідачку.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 серпня 2025 року відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Заперечень щодо такого розгляду до суду не надходило.

В судове засідання представник ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

У судове засідання відповідач не з`явилася. Про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином за зареєстрованим місцем проживання, але до суду повернулися конверти з відміткою повертаються «адресат відсутній», що відповідно до ст. 128 ЦПК України є належним повідомленням.

Відповідач письмовий відзив на позов не подавала, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходили, причини неявки суду не повідомила.

За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача і позивача та ухвалити по справі заочне рішення.

Вивченням матеріалів встановлено, що дану справу можливо вирішити в спрощеному позовному провадження, враховуючи положення ст. ст.19, 274 ЦПК України, оскільки з урахуванням предмету та підстав позову, обраного позивачем способу захисту вона відноситься до справ незначної складності.

У відповідності до ч. 5 ст.268ЦПКУкраїни датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Відповідно до ч. 1ст.174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Згідно із частинами 1, 8ст.279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частини 1 статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно зі ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали даної цивільної справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 №2 передбачено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У п. 33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може, зокрема, бути припинення дії, яка порушує право.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

При розгляді справи судом встановлено, що 27 березня 2000 року між ДАЕК «Київобленерго», правонаступником якого є позивач ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», і ОСОБА_2 підписаний договір №10208195 про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна , номер інформаційної довідки 421437415, дата формування 07.04.2025 за ОСОБА_1 10.11.2008 року зареєстровано право власності на частку будинку , а також 25.07.2012 року зареєстровано право власності на частку будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

25 лютого 2025 року уповноваженими працівниками позивача проводилась перевірка об`єкту відповідачки, про що було складено Акт про порушення №К048554.

Під час проведення даної перевірки вказаного об`єкту, позивачем було виявлено порушення п.2.3.1., 2.3.2., 2.3.3., 2.3.4., 5.5.5. ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем алюміній 2х4 від ввідного кабелю на фасаді будинку.

Акт про порушення №К048554 від 25 лютого 2025 року був підписаний двома представниками позивача у присутності відповідача, та свідка ОСОБА_3 , який засвідчив відмову споживача підписати акт про порушення.

У відповідності до пункту 11 Акту про порушення відповідачку було запрошено на засідання комісії оператора системи з розгляду складеного акта про порушення на 24.03.2025 року на 16 год. 00 хв. за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1-а.

24.03.2025 року комісією з розгляду Актів про порушення без присутності відповідача прийнято рішення про перенесення розгляду акту про порушення на іншу дату та час, яке оформлене протоколом №282.

Відповідно листа позивача від 04 березня 2025 року №04/530/1669 споживача ОСОБА_2 запрошено на засідання комісії на 07 квітня 2025 року на 10 год. 00 хв. год. за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1А.

Згідно протоколу №315 від 07 квітня 2025 року розгляд ату про порушення позивачем вирішено перенести на іншу дату та час.

Позивач направив на адресу споживача ОСОБА_2 і відповідача ОСОБА_1 лист від 14.04.2025 року №04/530/, яким було повідомлено про засідання комісії на 07 травня 2025 року о 13 год. 00 хв. за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1А , що підтверджується списком №15/04/2025К згрупованих відправлень рекомендованих листів та копією службового чеку від 15.04.2025 року.

Відповідно до протоколу №419 від 07 травня 2025 року та висновків комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, було прийнято рішення, що Акт про порушення №К048554 від 25 лютого 2025 року підлягає розрахунку згідно п. 8.4.13 формула 8 ПРРЕЕ за 184 дні (шість місяців) з урахуванням замірів струму при навантаженні, що зазначені в акті про порушення(19,9А), та було визначено обсяг електричної енергії необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ у кількості 5800 кВт/год., а також визначено вартість недооблікованої електричної енергії у розмірі 64865 грн. 54 коп.

Згідно листа від 21 травня 2025 року №04/530/4041 позивач направив на адресу відповідача протокол комісії №419 від 07 травня 2025 року, розрахунок і рахунок до акту про порушення №К048554 від 25.02.2025, що підтверджується списком №21/05/25С згрупованих відправлень рекомендованих листів та копією фіскального чеку від 21.05.2025 року.

Встановлено, що спір між сторонами виник з приводу неправомірних дій відповідача щодо здійснення споживання не облікованої електричної енергії.

З 26 червня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14 березня 2018 року за № 312 (за текстом ПРРЕЕ).

Пунктом 1.1.1. ПРРЕЕ встановлено, що ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Пунктом 2.3.1. ПРРЕЕ передбачено, що на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається.

Відповідно пункту 5.1.1. ПРРЕЕ оператор системи має право: отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії;на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевір-ки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності; контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.

Згідно пункту 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустано-вок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Пунктом 8.2.4. ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Відповідно п. 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ встановлено, що Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

У разі встановлення, що порушення роботи вузла обліку виникло не з вини споживача, обсяг спожитої електричної енергії споживачем від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, визначається відповідно до Кодексу комерційного обліку.

Пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ визначено, що споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно п. 8.4.13 ПРРЕЕ у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави.

При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год.

Судом встановлено, що відповідачам нараховано відповідачам обсяг 5800кВт/год. та вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 64865 грн. 54 коп. згідно порядку визначеного главою 8.4 розділу VII ПРЕЕ, про що складено протокол №419 від 07 травня 2025 року. Доказів протилежного відповідачем суду не надано.

Копія протоколу засідання комісії з розгляду актів, розрахунок обсягу вартості не облікованої електричної енергії та рахунок направлялись відповідачу, проте добровільно оплату вартості не облікованої електроенергії не здійснено.

Відповідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Таким чином, суд вважає, що оскільки є доведеним перед судом факт самовільного підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника та заподіяння у зв`язку з цим збитків позивачу, тому заборгованість за спожиту не обліковану електричну енергію в сумі 64863 грн. 54 коп.. підлягає стягненню з відповідачки на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі».

Обґрунтовуючи судове рішення, суд приймає до уваги вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини, зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, №303А, п.2958, згідно з яким Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Відповідно до вимог ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати, понесені позивачем по оплаті судового збору в сумі 3028,00 грн., підлягають стягненню на його користь з відповідача.

Керуючись ст. ст.22,526,625,1166 ЦК України, ст. ст.10,12,76,81,141,258-259,265,268,354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позовні вимоги приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість не облікованої електричної енергії в розмірі 64865(шістдесят чотири тисячі вісімсот шістдесят п`ять ) грн. 54 коп. та судовий збір в розмірі 3028(три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.

Інформація про позивача: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі», юридична адреса : 04136, м. Київ, вул. Стеценка, 1-а, .

Інформація про відповідача: ОСОБА_1 : АДРЕСА_1

Заочне рішення може бути переглянуто Києво-Святошинським районним судом Київської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст судового рішення складено 31 березня 2026 року.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ