У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

"27" березня 2026 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Гаврилової О.В., розглянувши в порядку письмового провадження, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, питання щодо виправлення описки в рішенні Дніпровського районного суду міста Києва від 23 грудня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу -

в с т а н о в и в :

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 23 грудня 2024 року шлюб між сторонами розірвано.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

12 березня 2026 року від Святошинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України надійшло повідомлення про невірне зазначення найменування відділу державної реєстрації актів цивільного стану, який склав актовий запис про шлюб.

Питання про виправлення описки передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

За змістом положень ч.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Як роз`яснено в п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», при вирішенні питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Під загальним поняттям «описка» розуміється неправильне написання слів. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення.

Вирішуючи питання про виправлення описок допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 02 березня 2026 року виправлено описку,допущену в другому абзаці резолютивної частини рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 грудня 2024 року у справі №755/12187/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, шляхом зазначення вірного найменування органу, який зареєстрував шлюб, а саме - «Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві», у відповідному до тексту відмінку.

Виходячи з вищевикладеного, заява Святошинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про виправлення описки задоволенню не підлягає, оскільки описка вже була виправлена відповідною ухвалою суду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 259-261, 269, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

У задоволені заяви Святошинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про виправлення описки в судовому рішенні - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцять днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

С у д д я