Провадження № 22-ц/824/8442/2026
У Х В А Л А

23 березня 2026 року Київський апеляційний суд у складі судді Журби С.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 09 лютого 2026 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова установа «Європейська факторингова компанія розвитку» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення інфляційних витрат та 3% річних,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 09 лютого 2026 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, 21 лютого 2026року відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду, та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Перевіривши апеляційну скаргу разом з доданими до неї матеріалами, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

У поданій апеляційній скарзі скаржник, покликаючись на п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» та ухвалу Верховного Суду від 03 липня 2024 року у справі № 567/79/23, вказує, що наявність у нього посвідчення учасника бойових дій є підставою для звільнення його від сплати судового збору.

Разом з тим, зазначені покликання ОСОБА_1 пронаявність підстав для звільнення його від сплати судового збору не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону, учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у ст. 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. 12, 22 Закону №3551-XII.

Дана правова позиція висловлена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 та від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2024 року у справі №567/79/23 передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу для відступу від правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19, залишеного без відступу від нього її постановою від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17.

Велика Палата Верховного Суду постановою від 11 вересня 2024 року справу №567/79/23 повернула на розгляд Третій судовій палаті Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, зазначивши, що відсутні об`єктивні причини відступу від правового висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 та від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом судового розгляду в даній справі є вимоги ТОВ «Фінансова установа «Європейська факторингова компанія розвитку» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення інфляційних втрат та 3 % річних. Дана справа не пов`язана з виконанням ОСОБА_1 військового обов`язку та порушенням його прав, як учасника бойових дій.

Відтак, визначені п. 13 ч. 1 статті 5 Закону № 3674-VI пільги по сплаті судового збору не поширюються на ОСОБА_1 в даній справі.

У відповідності до положень ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги мають бути додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При зверненні до суду юридичною особою у 2025 році підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відтак при поданні скаржником через підсиситему «Електронний суд» апеляційної скарги на оскаржувану ухвалу сплаті підлягає судовий збір у сумі 3633,60грн (3028,00*150%*0,8).

За таких умов, апелянту слід надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 3633,60 грн за подання апеляційної скарги за наступними реквізитами:

отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Солом`ян. р-н/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: 0026010

код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Документ про сплату судового збору має містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Підтвердження сплати судового збору (доплату) необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Відповідно до положень ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, яка передбачає залишення заяви/скарги без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків. Якщо у визначений судом строк недоліки заяви/скарги будуть виправлені, заява/скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник/апелянт не усуне недоліки заяви/скарги у строк, встановлений судом, заява/скарга вважається неподаною і повертається такій особі.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 09 лютого 2026 року залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку неусунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С. О. Журба