Справа № 947/294/26
Провадження № 2/947/1222/26
УХВАЛА

01.04.2026

Київський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого - судді Луняченка В.О. ,

За участю:

Представника позивача ОСОБА_1 адвоката Щукіна О.С.

Представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Жолобчука О.Л.

Представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Колос В.М.

Розглянувши у судовому засіданні заяву адвоката Жолобчука Олексія Леонідовича про відвід головуючого судді Луняченко Валеріана Олександровича по цивільної справі за позовом ОСОБА_1 , діюча в інтересах малолітнього ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участі третіх осіб: Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 про розподіл одноразової грошової допомоги між членами сім`ї загиблого ( померлого) військовослужбовця та стягнення грошових коштів з членів сім`ї на користь малолітньої дитини загиблого ( померлого) військовослужбовця,

ВСТАНОВИВ:

Діючи, як представник ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), адвокат Щукін Олександр Сергійович, звернувся до Київського районного суду м.Одеси з позовом про розподіл одноразової грошової допомоги між членами сім`ї загиблого (померлого) військовослужбовця та стягнення грошових коштів з членів сім`ї на користь малолітньої дитини загиблого ( померлого) військовослужбовця.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що рішенням Овідіопольського районного суду м. Одеси від 22.10.2024 у справі №509/1610/24 задоволена позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , за участю третіх особи Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) та Відділу опіки та піклування Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, та встановлено факт батьківства ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 відносно сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 а також внесено зміни до актового запису про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 №231 від 07.02.2024 здійсненого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), вказавши в графі «батько» - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, який народився у м. Перещепине, Новомосковського району Дніпропетровської області.

У зв`язку із тим, що згідно витягу з протоколу №112/в від 04.12.2025 року засідання комісії Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою грошової допомоги та компенсації сум одноразову грошову допомогу у зв`язку із загибеллю ОСОБА_5 ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , відмовлено у призначенні частки одноразової грошової допомоги та як одноразова грошова допомога вже призначено в повному обсязі іншим особам, які мали на це право а саме дружині та матері загиблого (протокол від 09.02.2024 №27/168 та від 23.02.2024 №38/2024) то у відповідності до п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 про «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», при відсутності взаємної згоди, розподіл таких сум здійснюється у судовому порядку.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Луняченку В.О.

Ухвалою від 30.01.2026 позовна заява була прийнята судом та відкрито провадження у порядку загального позовного провадження.

Під час підготовчого судового засідання 31.03.2026 року представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Жолобчуком О.Л. заявлено та подано у письмовому вигляді відвід головуючому по даній справі судді Луняченко В.О. з мотивів не об`єктивності та неупередженості головуючого, що унеможливлює його участь у розгляді справи.

Відвід головуючому обґрунтовано тим, що головуючий у підготовчому засіданні 23.02.2026 висловив думку про можливість подання стороною позивача заяви про письмове опитування учасників справи хоча строк на подання такої заяви сплив в момент подання позову та фактично надавши представнику сторони пораду, що порушує принцип неупередженості а крім того головуючий висловив думку щодо пріоритету, одних доказів над іншими стосовно рішення суду над свідоцтвом про народження. Також, на думку заявника, підставою для відводу є перешкоджання з боку головуючого на ознайомлення представнику із матеріалами справи так як неодноразова після засідання, яке відбулось 23.02.2026 року і до наступного підготовчого засідання 31.03.2026, при зверненні представника із заявами про ознайомлення із матеріалами справи було відмовлено у наданні справи з посиланням що справа перебування у самого судді.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокатом Колос В.М. вказаний відвід підтримано з тих самих мотивів.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Щукін О.С. заперечував проти вказаного відводу.

Цивільний процесуальний кодекс України ( далі ЦПК України ) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Підстави для відводу судді врегульовані статтею 36 Цивільного процесуального кодексу України. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 37 ЦПК України визначена недопустимість повторної участі судді в розгляді справи.

У відповідності до вимог ч.2-3 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 цього Кодексу судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

За змістом ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

В даному випадку зава про відвід заявлена та подана під час підготовчого засідання а тому вирішується судом, який розглядає справу, без її передання для вирішення іншому складу суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом п. 3, 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

До завдання підготовчого провадження, згідно вимог ст. 189 ЦПК України, зокрема, відноситься: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Під час підготовчого засідання, головуючий у відповідності до вимог ст. 197 ЦПК України, за для виконання завдання підготовчого провадження: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; вирішує питання про виклик у судове засідання свідків.

Таким чином публічне визначення головуючим під час підготовчого засідання про наявність у стороні права на подання доказів, в тому числі у вигляді подання заяви про письмове опитування, відповідає як завданню підготовчого провадження так і правам головуючого у підготовчому провадженні.

Так саме публічне висловлення головуючого про те, що обставини встановлені рішенням суду, яке набрало законної сили не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої такі обставини були встановлені , відносяться до положень ч.4 ст. 82 ЦПК України стосуються преюдиціальних обставин , направлено на з`ясування обставин справи з метою забезпечення правильного та своєчасного розгляду справи по суті.

Що стосується заяви про перешкоджання стороні на ознайомлення із матеріалами справи, суд зазначає наступне:

Під час підготовчого провадження, 20.02.2026 представником відповідачки ОСОБА_2 , від імені останньої, подано зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про визнання протиправним втручання ОСОБА_1 , у шлюб, зареєстрований 29 вересня 2017 року між чоловіком ОСОБА_5 та жінкою ОСОБА_2 відповідно до актового запису №2414, та підтверджений свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , та стягнення з ОСОБА_1 моральної шкоди у розмірі 2 500 000 гривень і судових витрат.

Судом у підготовчому засіданні 23.02.2026 об`явлено перерву для складення ухвали до її проголошення 31.03.2026, про що заявнику було достеменно відомо.

Таким чином у період між підготовчими засіданнями 23.02.2026 та 31.03.2026 головуючим вирішувалось питання про прийняття або відмову у прийнятті зустрічного позову а також додатків які подані водночас із заявою, і від вирішення вказаного питання залежало об`єм матеріалів справи, яки у тому числі повинні бути підшити та пронумеровані, що неодноразово роз`яснювалось представнику відповідача. Водночас надання цивільної справи без наявності всіх матеріалів, не підшитою та не пронумерованою не можливо.

Враховуючи вищенаведене суддя Луняченко В.О. приходить до висновку про необґрунтованість заяви адвоката Жолобчука О.Л. про відвід головуючому, так як, окрім критики висловлювань головуючого з юридичних питань, які не можуть бути підставою для відводу, та необґрунтовано посилання на перешкоджання ознайомлення з матеріалами справи , будь яких конкретних доказів або наявність обставин які б свідчили про необ`єктивність або неупередженість головуючого не зазначено.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (N 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Як зазначено Верховним Судом в ухвалі від 14 липня 2020 року у справі № 826/11409/17 для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Верховний Суд підкреслює, що не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Сам по собі факт звернення учасника справи із заявою про відвід також не може бути підставою для відводу такому головуючому, так як зворотне може привести до зловживання сторонами, які не згодні із визначеним автоматизованою системою головуючим по справі, до маніпулювання порядком призначення головуючих по справі через звернення із відповідними заявами чи скаргами, що також підтверджується і вищевикладеною позицією Ради суддів України у рішенні від 01 березня 2019 року за №13 «Про внесення змін до рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34» було вирішено внести зміни до рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34 «Про роз`яснення деяких питань щодо конфлікту інтересів».

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 36-40, 294, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви адвоката Жолобчука Олексія Леонідовича про відвід головуючого судді Луняченко Валеріана Олександровича по цивільної справі за позовом ОСОБА_1 , діюча в інтересах малолітнього ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участі третіх осіб: Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 про розподіл одноразової грошової допомоги між членами сім`ї загиблого ( померлого) військовослужбовця та стягнення грошових коштів з членів сім`ї на користь малолітньої дитини загиблого ( померлого) військовослужбовця

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути зазначені у скарзі на рішення суду по суті.

Суддя В. О. Луняченко