УХВАЛА

31 березня 2026 року

м. Київ

справа № 359/2996/23

провадження № 61-3062ск26

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснол-Буд» на рішення Бориспільського районного суду Київської області від 09 травня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2026 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснол-Буд» про стягнення заподіяних збитків та пені,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснол-Буд» (далі - ТОВ «Краснол-Буд»), в якому просив суд:

- розірвати укладений 10 листопада 2017 року між ним та ТОВ «Краснол-Буд» Інвестиційний договір № 1-Л;

- стягнути з ТОВ «Краснол-Буд» 2 507 450,35 грн ринкової вартості будівельних матеріалів;

- стягнути з ТОВ «Краснол-Буд» пеню відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у розмірі 27 456 581,30 грн.

У вересні 2023 року ТОВ «Краснол-Буд» звернулося до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 , в якому просило суд визнати недійсним укладений між сторонами Інвестиційний договір № 1-Л від 10 листопада 2017 року.

Рішенням Бориспільського районного суду Київської області від 09 травня 2024 рокупозов ОСОБА_1 до ТОВ «Краснол-Буд» про розірвання інвестиційного договору, стягнення коштів, задоволено частково.

Розірвано укладений 10 листопада 2017 року між ОСОБА_1 та ТОВ «Краснол-Буд» договір №1-Л.

Стягнуто з ТОВ «Краснол-Буд» на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування заподіяних збитків у зв`язку з істотним порушенням умов Інвестиційного договору №1-Л від 10 листопада 2017 року грошові кошти в сумі 1 392 254,43 грн.

Стягнуто з ТОВ «Краснол-Буд» на користь ОСОБА_1 пеню відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у сумі 1 300 000,00 грн.

У задоволенні іншої частини вимог відмовлено.

У задоволенні зустрічного позову ТВО «Краснол-Буд» до ОСОБА_1 про визнання інвестиційного договору недійсним відмовлено.

Стягнуто з ТОВ «Краснол-Буд» судовий збір на користь держави в сумі 14 493,60 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 грудня 2024 року апеляційну скаргу ТОВ «Краснол-Буд», апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 травня 2024 року задоволено частково.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 травня

2024 року в частині стягнення з ТОВ «Краснол-Буд» на користь ОСОБА_1 заподіяних збитків та пені скасовано. В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення заподіяних збитків та пені відмовлено.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 травня

2024 року в частині розірвання укладеного 10 листопада 2017 року між ОСОБА_1 та ТОВ «Краснол-Буд» Інвестиційного договору №1-Л та відмови у вимогах зустрічного позову про визнання недійсним Інвестиційного договору

№ 1-Л від 10 листопада 2017 року - залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 24 вересня 2025 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Постанову Київського апеляційного суду від 02 грудня 2024 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до ТОВ «Краснол-Буд» про стягнення заподіяних збитків та пені скасовано, справу в цій частині направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 січня 2026 року апеляційні скарги ТОВ «Краснол-Буд» та ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Бориспільського районного суду Київської області від 09 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Краснол-Буд» про стягнення пені скасовано.

Ухвалено у цій частині нове судове рішення.

У задоволенні позовної вимоги ОСОБА_1 до ТОВ «Краснол-Буд» про стягнення пені відмовлено.

Рішення Бориспільського районного суду Київської області від 09 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Краснол-Буд» у частині вирішення позовної вимоги про стягнення заподіяних збитків залишено без змін.

09 березня 2026 року представник ТОВ «Краснол-Буд» - адвокат Гамей В. В. через систему «Електронний суд» звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Бориспільського районного суду Київської області від 09 травня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2026 року (повний текст постанови виготовлено 05 лютого 2026 року, касаційна скарга надійшла до суду

10 березня 2026 року), в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати в частині задоволення позовної вимоги про стягнення збитків у розмірі 1 392 254,43 грн та ухвалити в цій частині нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову повністю.

Ухвалою Верховного Суду від 11 березня 2026 року касаційну скаргу ТОВ «Краснол-Буд» залишено без руху з наданням строку для усунення її недоліків, а саме запропоновано сплатити судовий збір. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.

Відповідно до повідомлення з системи «Електронний суд» копія ухвали Верховного Суду від 11 березня 2026 року доставлена до електронного кабінету представника ТОВ «Краснол-Буд» - Гамея В. В. у підсистемі «Електронний суд» 13 березня

2026 року.

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частинами п`ятою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі, процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі

з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування ЄСІТС здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТС у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

Так, у газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку та вказано, про зміну порядку вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI «Перехідні положення» ЦПК України.

Зазначені дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення) та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

Вищезгадані підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Відповідно до пункту 16 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися

в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

Альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими процесуальними документами, сформованими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником,

є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

Законом України від 19 жовтня 2023 року № 3424-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення обов`язків учасників судової справи», який набрав чинності 04 листопада 2023 року, внесено зміни до ЦПК України,

а саме абзацперший частини шостої викладено в такій редакції: «6. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку».

У змісті постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 вересня 2023 року

у справі № 204/2321/22(провадження № 14-48цс22) зазначено, що особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до повідомлення з системи «Електронний суд» копія ухвали Верховного Суду від 11 березня 2026 року доставлена у підсистемі «Електронний суд» до електронного кабінету представника ТОВ «Краснол-Буд» - Гамея В. В. 13 березня 2026 року.

Станом на 30 березня 2026 року вимоги, викладені в ухвалі Верховного Суду

від 11 березня 2026 року, не виконані, що перешкоджає Верховному Суду вирішити питання про відкриття касаційного провадження, а тому касаційна скарга

представника ТОВ «Краснол-Буд» - Гамея В. В. підлягає визнанню неподаною та поверненню.

Відповідно до частини третьої статті 185, частини другої статті 393 ЦПК України

у разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається заявникові.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснол-Буд» на рішення Бориспільського районного суду Київської області від 09 травня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2026 року вважати неподаною та повернути заявнику.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць