Справа № 203/7579/23
Провадження № 2/0203/1021/2026
ЦЕНТРАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
УХВАЛА

23 березня 2026 року Центральний районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді Колесніченко О.В.,

за участі секретаря Шовкопляса М.О.,

представника позивача Пилипенка С.В. (в режимі відеоконференції),

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому засіданні у залі суду у м. Дніпрі в загальному провадженні в паперовій формі питання прийняття до розгляду зміненої зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Акціонерне товариство «УкрСиббанк», про визнання права іпотекодержателя, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням суду від 27 грудня 2024 року позов ТОВ «Кей-Колект» задоволено; визнано за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» право іпотекодержателя за договором іпотеки № 1407ДИ196З від 10 березня 2006 року зі змінами внесеними на підставі додаткових угод до нього від 13 квітня 2006 року, 25 жовтня 2006 року та 09 лютого 2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кухтіною В.В., зареєстрований в реєстрі за № 1165, що укладений між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 , право вимоги за яким перейшло до Товариства з обмежено відповідальністю «Кей-Колект» на підставі договору відступлення прав вимоги за договорами іпотеки (серія та номер: № 649-650 від 13 лютого 2012 року), посвідченого приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Саєнко Е.В., стосовно нерухомого майна 51/100 частин житлового будинку, літ Б-2, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_2 , а також стягнуто судовий збір на користь позивача у розмірі 4 026 грн.

Ухвалою суду від 24 грудня 2025 року за заявою ОСОБА_2 скасовано заочне рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 грудня 2024 року у цивільній справі № 203/7579/23 з призначенням розгляду цієї цивільної справи за правилами загального позовного провадження з викликом учасників справи у підготовче засідання.

12 січня 2026 року через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» відповідачем ОСОБА_2 за представництва адвоката Губи В.В. подана зустрічна позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», треті особи без самостійних вимог Акціонерне товариство «Укрсиббанк», ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за договорами іпотеки від 13 лютого 2012 року за реєстровим №№ 649-650.

Ухвалою суду від 23 березня 2026 року зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», треті особи без самостійних вимог Акціонерне товариство «Укрсиббанк», ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за договорами іпотеки від 13 лютого 2012 року за реєстровим №№ 649-650, та об`єднана в одне провадження з первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Акціонерне товариство «УкрСиббанк», про визнання права іпотекодержателя.

Крім того, 09 березня 2026 року через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» відповідачем ОСОБА_2 за представництва адвоката Шахова Д.А. подана зустрічна позовна заява (зі зміненим предметом позову) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», Акціонерне товариство «Укрсиббанк», третя особа без самостійних вимог ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за договорами іпотеки від 13 лютого 2012 року за реєстровим №№ 649-650 та визнання відсутнім права іпотеки за договором іпотеки №1407ДИ1963 від 10 березня 2006 року.

Так, відповідно до ч.1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За наведених обставин, зустрічна позовна заява зі зміненим предметом позову подана з пропуском строку, передбаченого ч.1 ст. 193 ЦПК України і підлягає поверненню без розгляду.

Одночасно, вирішуючи питання прийняття до розгляду заява про «уточнення позовних вимог» суд виходить з наступного.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову. Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до суду, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується відповідна позовна вимога. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 09 липня 2020 року по справі №922/404/19 під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві, а під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Отже, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено у позовній заяві.

У разі прийняття судом зміни (в бік збільшення або зменшення) кількісних показників, у яких виражається позовна вимога, має місце нова ціна позову, виходячи з якої вирішується спір. Тому збільшення розміру позовних вимог не може бути пов`язано з пред`явленням додаткових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві.

Тотожні правові висновки Верховний Суд робив у своїх постанова від 10 грудня 2019 року у справі № 923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі № 925/186/19.

Зміна предмету позову передбачає: спосіб (зміну одних вимог на інші; доповнення наявних позовних вимог; вилучення частини заявлених раніше; коли дані вимоги пред`являються ще іншому відповідачу, якщо вони знаходяться в межах спірних правовідносин) та наслідки (збільшення або зменшення розміру судового збору, заміна відповідача або залучення співвідповідача, третіх осіб, зміну підсудності справи).

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, про що наведена правова позиція у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09 липня 2020 року справа № 922/404/19. Зокрема, оскільки предмет позову кореспондує зі способами захисту права, які визначені, зокрема, статтею 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви.

Як видно з зустрічної позовної заяви в редакції 09 березня 2026 року, то така містить зміну і предмета і підстав позову, оскільки не тільки змінився суб`єктний склад сторін, а і з`явилася нова позовна вимога, з новими правовими підставами, тобто одночасно змінені як предмет, так і підстави позову, по суті подавши новий позов, у зв`язку з чим така зустрічна позовна заява підлягає поверненню без розгляду на підставі ст. 49 ЦПК України,

Керуючись ст. ст. 49, 175, 177, 193, 194, 197-199, 258-261 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву (зі зміненим предметом позову) ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», Акціонерного товариства «Укрсиббанк», третя особа - ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за договорами іпотеки від 13 лютого 2012 року за реєстровим №№ 649-650 в частині відступлення прав вимоги за договором іпотеки, визнання відсутності права іпотеки у Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» за договором іпотеки № 1407ДИ1963 від 10 березня 2006 року повернути без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.261 ЦПК України та може бути оскаржена учасниками справи шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання).

Суддя О.В. Колесніченко