УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

30 березня 2026 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Сердюк Наталія Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (01001, м. Київ, вул. площа І.Франка, 5, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИЛА:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла позовна заява Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду міста Києва від 09 березня 2026 року позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишено без руху. Позивачу був встановлений строк 10 (десять) днів з дня отримання цієї ухвали на усунення недоліків шляхом належного оформлення позовної заяви відповідно до вищезазначених норм Цивільного процесуального кодексу України, зокрема, шляхом зазначення в позовній заяві по батькові відповідача ОСОБА_2 .

На виконання ухвали від 09 березня 2026 року позивач надав заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначив, що оскільки позивачу невідомий такий реквізит відповідача як по батькові, то він і не був зазначений при складанні позовної заяви. Позивач наголосив, що суддя з метою уточнення даних сторін може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру. Також позивач, посилаючись на правову позицію Верховного суду, вказує, що суд досліджує та надає правову оцінку доказам безпосередньо у судовому процесу (під час розгляду справи), тобто після відкриття провадження, а не на стадії відкриття провадження по справі. Просить відкрити провадження у цивільній справі № 760/4961/26.

Дослідивши заяву позивача про усунення недоліків, суд зазначає таке.

Пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України визначено. що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Тобто, чинним законодавством визначено обов`язок саме позивача зазначити у позовній заяві повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи.

Водночас, частиною 3 статті 177 ЦПК України визначено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача, в тому числі, про витребування доказів.

Згідно з частиною 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1 статті 84 ЦПК України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Суд зауважує, що нормами ЦПК України не передбачено отримання доказів у справі з власної ініціативи.

Позивачем не надано суду клопотання про витребування доказів у справі, зокрема, інформації щодо по батькові відповідача ОСОБА_2 , проте, наголошено на тому, що суддя може користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру з метою уточнення даних сторін, тим самим перекладаючи обов`язок визначення ПІБ сторони у справі на суд.

Щодо даних з Єдиного державного демографічного реєстру суд зазначає, що відповідно до частини 6 статті 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру (частина 8 статті 187 ЦПК України).

При цьому, запит до Єдиного державного демографічного реєстру формується за обов`язковими реквізитами ПІБ. Відсутність цих даних робить неможливим отримання відповіді від Єдиного державного демографічного реєстру, що перешкоджає відкриттю провадження.

Таким чином, незазначення позивачем повного імені відповідача (по батькові) позбавляє суд можливості встановити дані про реєстрацію місця проживання (перебування) фізичної особи. При цьому, суд позбавлений можливості витребувати відомості про повне ім`я відповідача за відсутності відповідного клопотання позивача.

Слід зазначити, що при здійсненні правосуддя у цивільних справах суд, неухильно дотримуючись норм матеріального та процесуального права, повинен забезпечити їх справедливий, неупереджений розгляд і вирішення з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Водночас, невизначеність особи відповідача впливає на можливість ухвалення та виконання рішення суду, що є невід`ємною складовою права на справедливий суд.

Суд констатує, що станом 30 березня 2026 року недоліки позовної заяви позивачем не усунено.

Частиною 3 статті 185 ЦПК України визначено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на викладене, оскільки позивачем у встановлений строк недоліки позовної заяви не усунуто, заява підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до частини 7 статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 19, 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 7 статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.В. Сердюк