Номер провадження 2/754/3099/26
Справа №754/2101/24
РІШЕННЯ

Іменем України

30 березня 2026 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючої судді Гринчак О.І.,

за участю секретаря судових засідань Кирилова А.А.,

представниці ТОВ «Кей-Колект» - Мірводи А.М. (присутньої у судовому засіданні 19.03.2026),

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діни Петрівни, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Державне підприємство «Сетам», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чижиков Олександр Олександрович про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акта про передачу майна стягувачу, свідоцтва на право власності,

В С Т А Н О В И В:

Зміст позовних вимог

29 січня 2024 року ОСОБА_1 , через представника - адвоката Курило Вікторію Григорівну, надіслав до суду позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діни Петрівни, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Державне підприємство «Сетам», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чижиков Олександр Олександрович про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акта про передачу майна стягувачу, свідоцтва на право власності та витребування майна.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 20 лютого 2024 року позовну заяву залишено без руху.

28 лютого 2024 року ОСОБА_1 надіслав до суду заяву на виконання ухвали суду від 20.02.2024, в якій просив позовні вимоги розглядати в новій редакції позовної заяви. Згідно з вимогами позовної заяви в новій редакції (а.с. 181-190 т. І) позивач остаточно просить:

1. Визнати недійсними електронні торги з реалізації майна (предмет іпотеки - трикімнатна квартира АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_1 ), проведені Державним підприємством «Сетам» Міністерства юстиції України згідно з протоколом № 563310 проведення електронних торгів від 17.12.2021;

2. Визнати недійсним протокол № 563310 проведення електронних торгів щодо лота реєстраційний № 500979 від 17.12.2021 та акт про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу у виконавчому провадженні № 63622436 від 20 грудня 2021 року щодо: трикімнатної квартири АДРЕСА_1 ;

3. Визнати недійсним свідоцтво на право власності на нерухоме майно: трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , зареєстроване за ТОВ «Кей-Колект», серія та номер: 5093, видане 29.12.2021, приватним нотаріусом КМНО Чуловським В.А.

Позовні вимоги мотивовані тим, що приватний виконавець винесенням постанови про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу порушила вимоги статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», оскільки лише у разі нереалізації майна на третіх електронних торгах виконавець повідомляє про це стягувачу і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна.

Окрім того, на момент відкриття виконавчого провадження та реалізації нерухомості її власником був ТОВ «Кей -Колект».

Першою підставою визнання недійсним торгів позивач вважає ту обставину, що виконавчий лист № 2-171, виданий 14.05.2013 Деснянським районним судом м. Києва тричі пред`являвся до виконання в Деснянський РВДВС м. Києва ГТУЮ у місті Києві. Останній раз в 2017 році. Разом з тим, цей виконавчий лист був повернутий стягувачу 27.11.2017 на підставі п. 9 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження» - фактичного виконання в повному обсязі рішення згідно з виконавчим документом.

Другою підставою позивач вважає той факт, що іпотекодавець ОСОБА_1 20 січня 2020 року подав до суду позовну заяву (цивільна справа № 754/1349/20) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей- Колект», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобелєвої Алли Михайлівни, третя особа: ПАТ «УкрСиббанк» про визнання дій протиправними та скасування рішення державної реєстрації прав. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва у справі №754/1349/20 від 24.02.2020 заяву представника позивача Курило В.Г. про забезпечення позову - задоволено частково, а саме: забезпечено позов ОСОБА_1 шляхом заборони органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно та приватним, державним нотаріусам, вчиняти будь-які реєстраційні дії відносно квартири АДРЕСА_2 .

06 квітня 2021 року ухвалено рішення Деснянського районного суду міста Києва у даній справі, яким позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобелєвої Алли Михайлівни, третя особа Публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк» про скасування рішення про державну реєстрацію права власності- задоволено. Скасовано рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобелєвої Алли Михайлівни, індексний номер 29206540 від 12 квітня 2016 року, про державну реєстрацію права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» на квартиру АДРЕСА_2 Дане рішення вступило в законну силу 25 травня 2021 року. Згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності право власності від 26.11.2021 13:57:54, індексний номер витягу 287026711 на реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 000 за Боржником була зареєстровано 26.11.2021 тільки 1/2 частина квартири АДРЕСА_2 . Отже, тільки 08 жовтня 2021 року настала підстава звернення до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діни Петрівни про примусове виконання виконавчого листа № 2-171, виданого 14.05.2013 Деснянським районним судом м. Києва на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 .

Позивач вважає, що приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діна Петрівна не логічно і не законно відкрила виконавче провадження щодо звернення стягнення на предмет іпотеки квартиру АДРЕСА_2 , коли вона перебуває у власності Іпотекодержателя.

По-третє, на думку позивача, торги слід визнати недійсними через недодержання під час їх проведення вимог, визначених частиною першою статті 203 Цивільного кодексу України. На момент продажу на електронних торгах приміщення квартири вона не була у власності ОСОБА_1 . Тому, не відповідає дійсності наведена в протоколі про проведені прилюдні торги інформація про те, що це приміщення належить повністю боржнику ( ОСОБА_1 ).

Відзив на позовну заяву ТОВ «КЕЙ КОЛЕКТ»

У відзиві на позовну заяву ТОВ «КЕЙ КОЛЕКТ» просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, вказуючи, що у позовній заяві позивач не посилається на будь-які порушення організатором торгів норм Порядку реалізації арештованого майна, а обґрунтовує свої вимоги виключно діями державного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

За таких обставин, відповідач вважає, що електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна відбулися з дотриманням процедури їх проведення, а факти порушення прав і законні інтереси особи, яка оспорює ці торги та яка є боржником у зобов`язанні, не знаходять свого підтвердження належними доказами, а зводяться до незгоди з діями приватного виконавця та ґрунтуються виключно на припущеннях та власних інтерпретаціях.

Відзив на позовну заяву приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діни Петрівни

У відзиві на позовну заяву приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діна Петрівна просить відмовити в задоволенні позовної заяви, зазначаючи, що ОСОБА_1 вже звертався до Деснянського районного суду міста Києва у 2022 році щодо оскарження дій приватного виконавця, а саме: визнання недійсними електронних торгів, протоколу про проведення електронних торгів, акта про передачу майна стягувачу. Згідно з ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 27.07.2022 №2603/6859/1, у скарзі ОСОБА_1 на дії приватного виконавця відмовлено.

На момент пред`явлення виконавчого документа на виконання до приватного виконавця Мойсеєнко Д.П., на зворотньому боці виконавчого документа наявні три відмітки із зазначенням підстав закінчення виконавчого провадження. Остання відмітка проставлена 27.11.2017 і підставою якої був п. 9 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження» - виконавчий документ повертається стягувачу, якщо законом встановлено заборону щодо звернення стягнення на майно чи кошти боржника, якщо в нього відсутнє інше майно чи кошти, на які можливо звернути стягнення, а також щодо проведення інших виконавчих дій стосовно боржника, що виключає можливість виконання відповідного рішення. У підтвердження викладеного стягувачем надано до матеріалів виконавчого провадження копію постанови про повернення виконавчого документа стягувачу від 27.11.2017 ВП №52769460, винесену Деснянським РВДВС м. Київ. Відтак, не було ніякого фактичного виконання виконавчого документа боржником на підставі п. 9 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження», як на тому наполягає скаржник.

Систематично перевіряючи відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 08.10.2021 приватний виконавець встановила на підставі інформаційної довідки №278879191, що об`єкт нерухомого майна (предмет іпотеки), на який необхідно звернути стягнення за виконавчим документом, повернуто у власність боржника ОСОБА_1 Реєстраційні дії проведено 16.09.2021 (внесено до реєстру 22.09.2021) на підставі рішення Деснянського районного суду м. Києва, виданого 06.04.2021 у справі №754/1349/20.

Також довідкою КП КМР «КМ БТІ» від 13.10.2021 КВ-2021 №42852 повідомлено, що згідно з даними реєстрових книг Бюро, квартира АДРЕСА_2 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_1 .

05 листопада 2021 року винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, за якою проведено опис та накладено арешт на майно - квартиру, що складається з трьох жилих кімнат, загальною площею 69,20 кв.м, жилою площею 44,10 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Приватний виконавець здійснив опис та арешт майна без входження в квартиру не із власного недбальства, а в результаті недобросовісної поведінки боржника, який у даному випадку діяв недобросовісно, не отримуючи надісланих на його адресу документів виконавчого провадження та тривалий час фактично ухиляючись від виконання рішення суду, внаслідок чого опис квартири був проведений без огляду об`єкта. Боржник був обізнаний зі своїми борговими зобов`язаннями, присудженими за рішенням суду, і про наявність виконавчого провадження, що вимагало від нього добросовісної процесуальної поведінки, як то цікавитися у розумні строки перебігом виконавчого провадження та отримувати кореспонденцію, яка надходить на його адресу.

15.11.2021 на Державне підприємство «СЕТАМ» скеровано заявку № 2715 на реалізацію арештованого майна боржника.

На веб-сайті електронних торгів, які проводились Державним підприємством «СЕТАМ» у м. Києві, розміщено інформаційне повідомлення, відповідно до якого реалізацію арештованого майна (квартири) призначено на 17 грудня 2021 року о 9:00 год, про що приватним виконавцем від ДП «СЕТАМ» отримано відповідне письмове повідомлення (№6262/08-18-21 від 19.11.2021) на поштову адресу, яке також направлено сторонам виконавчого провадження відповідно до вимог Порядку.

Відповідно до протоколу про проведення електронних торгів від 17.12.2021 №563310, виданого Державним підприємством «СЕТАМ», торги не відбулися в зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.

Статтею 49 Закону України «Про іпотеку» визначено, протягом десяти днів з дня оголошення електронного аукціону таким, що не відбувся, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У такому випадку залишення за собою предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом, сформованим за результатами електронного аукціону, що не відбувся, та актом про проведення електронного аукціону. Такий акт є підставою для видачі нотаріусом іпотекодержателю свідоцтва про залишення за собою майна з електронного аукціону, що не відбувся. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами першого електронного аукціону, призначається проведення другого електронного аукціону, що має відбутися протягом одного місяця з дня проведення першого електронного аукціону.

20 грудня 2021 року іпотекодержатель - Товариство з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» звернулося із заявою від 17.12.2021 б/н (вх.№1578 від 20.12.2021) щодо залишення за собою нереалізованого майно боржника, в порядку статті 49 Закону України «Про іпотеку».

Електроні торги відбулися з дотриманням вимог Закону України «Про виконавче провадження», Закону України «Про іпотеку», та відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 р. за №1301/29431.

20.12.2021 винесено постанову та акт ВП №63622436 про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу.

Копії вказаних документів видано стягувачу та направлено до відома боржникові.

21.12.2021 на підставі п. 15 ст. 39 Закону винесено постанову про закінчення виконавчого провадження № 63622436.

Повідомлення учасників справи

Всі учасники справи повідомлялися судом належним чином про дату, час та місце розгляду справи, зокрема шляхом надсилання судових повісток до їх електронних кабінетів.

26.03.2026 від позивача надійшла заява про залишення позову без розгляду.

Однак позивач пропустив строк для подання заяви про залишення позову без розгляду.

Так, згідно з п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

У цій справі суд ухвалою від 13 вересня 2024 року закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до розгляду по суті на 17 жовтня 2024 року.

У постанові Верховного Суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21 зазначено, що право на подання позивачем заяви про залишення його позову без розгляду обмежене встановленим законом строком - до початку розгляду справи по суті. У випадку подання заяви про залишення позову без розгляду після початку розгляду справи по суті наявні правові підстави для застосування статей 118, 119 та 207 Господарського процесуального кодексу України (подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 04.08.2020 у справі № 916/3416/19). Аналогічним чином врегульовані наведені питання і в Цивільному процесуальному кодексі України. Так, у постанові від 08.09.2021 у справі № 758/2008/19 Касаційний цивільний суд вказав, що суд першої інстанції не звернув увагу на те, що заява позивача про залишення позову без розгляду подана після початку розгляду справи по суті. При цьому суд першої інстанції також не звернув увагу на те, що після початку розгляду справи по суті передбачено право позивача відмовитись від позову.

Відповідно до положень статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Оскільки після початку розгляду справи по суті, позивач втратив право на подання заяви про залишення позову без розгляду, суд залишає таку його заяву без розгляду.

При цьому підстав для закриття провадження у справі немає, оскільки позивач не звертався до суду із заявою про відмову від позовних вимог.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

15.09.2008 між акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк», який в подальшому змінив назву на публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 укладено договір про надання споживчого кредиту №0 на суму 110000,00 доларів США терміном до 17.09.2018 зі сплатою відсотків у розмірі 16,0% річних.

Відповідно п. 2.1 договору від 15.09.2008 про надання споживчого кредиту № 0 виконання зобов`язань позичальника ОСОБА_3 забезпечується заставою нерухомості, з метою забезпечення виконання даного зобов`язання 15.09.2008 між банком та ОСОБА_1 укладено договір іпотеки №93622, предметом якого є квартира, яка складається з трьох жилих кімнат загальною площею 69,20 кв.м, жилою площею 44,10 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . Вказана квартира належала іпотекодержателю: 1/2 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житлофонду Ватутінської районної ради 16.10.1995, згідно з розпорядженням (наказом) від 16.10.1995 № 3119 та зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації 03.11.1995 реєстрову книгу № 8628; 1/2 частина на підставі - договору дарування частини квартири, посвідченого Патрєвою Ю.П., приватним нотаріусом КМНО 07.08.2008 за реєстровим номером 4864, зареєстровано в Київському міському бюро технічної інвентаризації 13.08.2008 за реєстровим № 8628.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 14.05.2013 у справі № 2603/6859/12 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» про звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено. В рахунок стягнення заборгованості за договором про надання споживчого кредиту №0 від 15.09.2008, укладеним між акціонерним комерційним інноваційним банком "УкрСиббанк" та ОСОБА_3 , в розмірі 1410242,18 грн, звернуто стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки №93622 від 15.09.2008, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кияшко А.В., зареєстрованим в реєстрі за № 3396, квартиру, що складається з трьох жилих кімнат, загальною площею 69,20 кв.м, жилою площею 44,10 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . Встановлено спосіб реалізації предмету іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», визначивши початкову ціну продажу предмета іпотеки у розмірі 768073,00 грн.

18.05.2013 на виконання вказаного рішення Деснянським районним судом міста Києва видано виконавчий лист № 2-171.

27.11.2017 Головний державний виконавець Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Бойченко Світлана Валеріївна винесла постанову про повернення виконавчого документу стягувачу, на підставі виконавчого листа № 2-171, оскільки звернути стягнення на майно, що перебуває в іпотеці не виявляється можливим (ця обставина встановлена ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 27 липня 2022 року у справі № 2603/6859/12 (провадження 4-с/754/61/22)).

Окрім того, на звороті виконавчого листа міститься відмітка державного виконавця від 27.11.2017 про те, виконавчий лист повернуто на підставі п. 9 ст. 37 (а не п. 9 ст. 39 як помилково вказує позивач) Закону України «Про виконавче провадження», тобто у зв`язку з тим, що законом встановлено заборону щодо звернення стягнення на майно чи кошти боржника, якщо в нього відсутнє інше майно чи кошти, на які можливо звернути стягнення, а також щодо проведення інших виконавчих дій стосовно боржника, що виключає можливість виконання відповідного рішення.

13.11.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» звернулося до приватного виконавця Мойсеєнко Діни Петрівни із заявою про відкриття виконавчого провадження.

14.11.2020 приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діна Петрівна винесла постанову про відкриття виконавчого провадження № 63622436 щодо виконання виконавчого листа № 2-171, виданого 18.10.2013.

14.11.2020 приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діна Петрівна винесла постанову про стягнення з боржника основної винагороди.

14.11.2020 приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діаною Петрівною вищезазначені постанови, а саме про відкриття виконавчого провадження №63622436, про стягнення з боржника основної винагороди направила сторонам ОСОБА_1 та Товариству з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект».

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 06.04.2021 у справі № 754/1349/20, яке набрало законної сили 20.05.2021, скасовано рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобелєвої Анни Михайлівни, індексний номер 29206540 від 12.04.2016, про державну реєстрацію права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» на квартиру АДРЕСА_2 .

16.09.2021 внесено відомості про те, що право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» на спірну квартиру припинено, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 08.10.2021.

13.10.2021 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діною Петрівною здійснено ряд запитів щодо реєстрації та права власності щодо квартири АДРЕСА_2 .

13.10.2021 Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надало відповідь на запит, відповідно до якої згідно з даними реєстрових книг Бюро, кв. АДРЕСА_2 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_1 :

- 1/2 ч. на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житлофонду Ватутінської районної ради м. Києва 16.10.1995, (розпорядження № 3119), зареєстрованого в Бюро 03.11.1995, за реєстровим №8628;

- 1/2 ч. на підставі договору дарування, посвідченого Патрєвою Ю.П., приватним нотаріусом Київського міського нотокругу 07.08.2008, № 4864, зареєстрованого в Бюро 13.08.2008, за реєстровим № 8628.

Згідно з актом від 05.11.2021 приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діни Петрівни встановлено, що виходом приватного виконавця за адресою: АДРЕСА_3 на неодноразові дзвінки в двері квартири АДРЕСА_4 ніхто не відчинив, на виклик приватного виконавця від 27.09.2021 боржник ОСОБА_1 не з`явився.

05.11.2021 приватним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, за якою проведено опис та накладено арешт на майно - квартиру, що складається з трьох жилих кімнат, загальною площею 69,20 кв.м, жилою площею 44,10 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

15.11.2021 приватний виконавець скерувала на Державне підприємство «СЕТАМ» заявку № 2715 на реалізацію арештованого майна боржника.

На веб-сайті електронних торгів, які проводились Державним підприємством «СЕТАМ» у м. Києві, розміщено інформаційне повідомлення, відповідно до якого реалізацію арештованого майна (квартири) призначено на 17 грудня 2021 року о 9:00 год, про що приватним виконавцем від ДП «СЕТАМ» отримано відповідне письмове повідомлення (№6262/08-18-21 від 19.11.2021) на поштову адресу, яке також направлено сторонам виконавчого провадження відповідно до вимог Порядку.

Відповідно до протоколу про проведення електронних торгів від 17.12.2021 №563310, виданого Державним підприємством «СЕТАМ», торги не відбулися в зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.

20 грудня 2021 року іпотекодержатель - Товариство з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» звернулося до приватного виконавця із заявою від 17.12.2021 б/н (вх.№1578 від 20.12.2021) щодо залишення за собою нереалізованого майно боржника, в порядку статті 49 Закону України «Про іпотеку».

20.12.2021 приватним виконавцем винесено постанову передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, згідно з якою передано стягувачу Товариству з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» в рахунок погашення заборгованості за виконавчим листом № 2-171 від 18.10.2013, що видав Деснянський районний суд м. Києва, таке майно: квартира, що складається з трьох жилих кімнат, загальною площею 69,20 кв.м, жилою площею 44,10 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , на загальну суму: 768073,00 грн, що належить боржнику: ОСОБА_1 .

20.12.2021 приватним виконавцем складено акт ВП № 63622436 про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, згідно з яким стягувачу Товариству з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» передається у власність квартира квартира, що складається з трьох жилих кімнат, загальною площею 69,20 кв.м, жилою площею 44,10 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , на загальну суму: 768073,00 грн, що належить боржнику ОСОБА_1 на підставі правовстановлюючих документів: 1/2 частина на підставі Свідоцтва про право власності за житло, виданого Відділом приватизації державного житлофонду Ватутінської районної ради 16 жовтня 1995 року, згідно з розпорядженням (наказом) від 16 жовтня 1995 року № 3119, та зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації 03 листопада 1995 року у реєстрову книгу за № 8628; 1/2 частина на підставі Договору дарування частини квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ІІатрєвою Ю.П. 07 серпня 2008 року за реєстровим №4864, зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації 13 серпня 2008 року у реєстрову книгу №д. 960-36 за реєстровим № 8628. Майно передається стягувачу в рахунок погашення суми боргу в розмірі 768073,00 грн за виконавчим документом: виконавчий лист № 2-171, виданий Деснянським районним судом м. Києва 18.10.2013.

21.12.2021 приватним виконавцем винесено постанову про зняття арешту з майна.

21.12.2021 приватним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження.

29.12.2021 приватним нотаріусом КМНО Чуловським В.А. видано свідоцтво № 5093, яким посвідчено право власності ТОВ «Кей-Колект» на майно: трикімнатну квартиру АДРЕСА_5 .

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на спірну квартиру 29.12.201 зареєстроване за ТОВ «Кей-Колект» на підставі свідоцтва, серія та номер: 5093, виданого 29.12.2021, видавник приватний нотаріус КМНО Чуловський В.А.

10.02.2022 право власності на спірну квартиру зареєстровано за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 2256, виданий 10.02.2022, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чижиков О.О.

ОСОБА_1 оскаржував дії приватного виконавця щодо винесення постанови про відкриття виконавчого провадження № 63622436, постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 05.11.2021, постанови про передачу майна у рахунок погашення боргу № 63622436 від 20.12.2021, постанови про закриття виконавчого провадження №63622436 від 21.12.2021.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 27.07.2022 у справі № 2603/6859/12 (провадження 4-с/754/61/22) у скарзі ОСОБА_1 , заінтересована особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», суб`єкт оскарження: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діна Петрівна на дії приватного виконавця відмовлено.

Норми права та мотиви суду

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

Відповідно до частин першої, другої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

З урахуванням цього правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від встановленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або про відмову в їх задоволенні.

Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16).

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Тлумачення вказаних норм права свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Загальний перелік способів захисту цивільного права та інтересів визначені у статті 16 ЦК України, в якій зазначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Порядок реалізації арештованого майна визначено відповідними положеннями Порядку.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Зазначений висновок узгоджується зі статтями 650, 655, частиною четвертою статті 656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою, шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 ЦК України).

Разом із тим, оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення.

Відповідно до частин першої, другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна.

Відповідно до вищенаведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Недійсність правочину, договору, акта органу юридичної особи чи документа як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність правочину, договору, акта органу юридичної особи чи документу не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2020 року у справі № 761/26815/17).

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

З аналізу змісту статей 203, 215, 650, 655 і 656 ЦК України вбачається, що: реалізація майна на прилюдних торгах полягає у продажі майна, за яким продавцем відчужуваного майна є боржник, переможець прилюдних торгів виступає покупцем, а особами, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба (приватний виконавець) та організатор електронних торгів; складання за результатами проведення прилюдних торгів акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Такий висновок Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду виклав у постанові від 03 червня 2024 року у справі № 587/2230/21.

Водночас Закон України «Про виконавче провадження» допускає, що реалізація арештованого майна на прилюдних торгах може не відбутися.

Аналіз положень статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що процедура передачі державним виконавцем стягувачу нереалізованого на прилюдних торгах арештованого майна боржника в рахунок погашення його боргу оформлюється шляхом прийняття державним виконавцем постанови та складання акта про передачу майна стягувачу, які можуть вважатися юридичними фактами, що є законними підставами виникнення цивільних прав та обов`язків (пункт 4 частини другої статті 11 ЦК України).

Однак за своєю правовою природою така процедура разом з відповідними постановою та актом державного виконавця не може бути ототожнена з процедурою відчуження майна з прилюдних торгів тільки тому, що за результатами проведення прилюдних торгів державний виконавець також складає акт.

Згідно з положеннями частини першої статті 49 Закону України «Про іпотеку» протягом десяти днів з дня оголошення електронного аукціону таким, що не відбувся, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У такому випадку залишення за собою предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом, сформованим за результатами електронного аукціону, що не відбувся, та актом про проведення електронного аукціону. Такий акт є підставою для видачі нотаріусом іпотекодержателю свідоцтва про залишення за собою майна з електронного аукціону, що не відбувся.

Відповідно до частини шостої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» у разі нереалізації майна на третіх електронних торгах виконавець повідомляє про це стягувачу і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, крім майна, конфіскованого за рішенням суду.

Отже, у в разі залишення стягувачем за собою нереалізованого майна оформлення та підписання договору купівлі-продажу майна як окремого документа законодавством не передбачено.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 травня 2021 року у справі № 923/971/19 (провадження № 12-21гс21) вказала, що законодавцем у статті 49 Закону України «Про іпотеку» передбачено продаж іпотечного майна з прилюдних торгів у три етапи з наданням іпротекодержателю права на залишення за собою предмета іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог у рахунок ціни майна за результатами кожних торгів, які оголошено такими, що не відбулися (перших, других, третіх). Така правова норма є диспозитивною за своєю правовою природою. Велика Палата Верховного Суду зазначила, що приймаючи нову редакцію Закону України «Про виконавче провадження» (Закон № 1404-VIII), яка набрала чинності з 05 жовтня 2016 року після набрання чинності Законом України «Про іпотеку», законодавець передбачив правове регулювання із застосуванням правових норм, які вже ефективно використовувалися в ході судової процедури звернення стягнення на предмет іпотеки, що підтверджує розумність та збалансованість такого правового регулювання, адже зустрічне зарахування грошових вимог іпотекодержателя за наслідком оголошення перших торгів такими, що не відбулися у зв`язку з відсутністю учасників торгів, не тільки спрощує для іпотекодержателя, який є єдиним стягувачем у виконавчому провадженні, звернення стягнення на майно, а також дозволяє зарахувати в погашення боргу грошові вимоги стягувача, що відповідають експертній вартості предмета іпотеки без їх зниження на других та третіх торгах. Зазначене відповідає інтересам іпотекодавця у виконавчому провадженні щодо якнайповнішого задоволення та погашення (припинення) вимог кредитора у виконавчому провадженні за рахунок вартості майна, на яке звертає стягнення державний (приватний) виконавець.

Вирішуючи питання щодо конкуренції правових норм Закону України «Про виконавче провадження» та Закону України «Про іпотеку» у правовідносинах, що склалися у виконавчому провадженні під час реалізації іпотечного майна боржника за судовим рішенням про стягнення грошової суми, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 травня 2021 року у справі № 923/971/19 (провадження № 12-21гс21) виснувала, що у правовому регулюванні процедури продажу майна, на яке звернено стягнення державним (приватним) виконавцем, норми статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» є загальними відносно до норм статті 49 Закону України «Про іпотеку», якими визначено особливості реалізації іпотечного майна з публічних торгів, зважаючи на правовий режим майна, що відчужується, як обтяженого іпотекою стягувача-іпотекодержателя та з огляду на переважне право іпотекодержателя на задоволення вимог за рахунок предмета іпотеки.

Передача державним виконавцем стягувачу нереалізованого на прилюдних торгах арештованого майна в рахунок погашення боргу, постанова, прийнята державним виконавцем у результаті цієї процедури, та складений державним виконавцем акт про передачу майна стягувачу не можуть визнаватися недійсними на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину за статтями 203, 215 ЦК України, оскільки відсутній правочин (постанова Верховного Суду від 11 березня 2026 року у справі № 753/11277/22).

Свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, не є правовстановлюючим документом, а лише підтверджує вчинення сторонами дій, спрямованих на передання нерухомого майна у володіння покупцю. Ані позовна вимога про визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, ані позовна вимога про визнання права власності не відповідають належному способу захисту (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18).

За загальним правилом, якщо право власності на спірне нерухоме майно зареєстроване за іншою особою, то належному способу захисту права відповідає вимога про витребування від цієї особи нерухомого майна. Задоволення віндикаційного позову, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; такий запис вноситься виключно у разі, якщо право власності на нерухоме майно зареєстроване саме за відповідачем, а не за іншою особою. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними (постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18, пункти 115, 116), від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256цс18, пункт 98), від 19 травня 2020 року у справі № 916/1608/18 (провадження № 12-135гс19, пункт 80), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20, пункт 74).

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові. Такий висновок сформульований, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (провадження № 12-80гс20, пункт 6.21), від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20, пункт 52).

У цій справі ОСОБА_1 не заявив вимог про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Тому, оскільки ОСОБА_1 обрав неналежні способи захисту - визнання недійсними електронних торгів, що не відбулися, протоколу проведення електронних торгів, акта про передачу майна стягувачу, свідоцтва на право власності, суд відмовляє у задоволенні таких позовних вимог.

Щодо судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на те, що у позові відмовлено, судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. 2-13, 76-83, 141, 263, 265, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду.

Відмовити у позові ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діни Петрівни, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Державне підприємство «Сетам», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чижиков Олександр Олександрович про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акта про передачу майна стягувачу, свідоцтва на право власності.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», , місцезнаходження: м. Київ, вул. Іллінська, 8.

Відповідач - приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Мойсеєнко Діна Петрівна, ЕК - , місцезнаходження: м. Київ, вул. Новозабарська, 2/6, каб. 421/1.

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Третя особа - Державне підприємство «Сетам», , місце знаходження: м. Київ, вул. Стрілецька 4-6.

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, місцезнаходження: м. Київ, вул. Гончара, 55.

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чижиков Олександр Олександрович, місцезнаходження: м. Київ, вул. Грінченка Бориса, буд. 4, прим. 3.

Повний текст рішення складено та підписано 30.03.2026.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак