Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

18 березня 2026 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Тептюка Є.П.

за участю секретаря Лисенко С.Г.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Клименка В.М.

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача Нікітюка А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: виконавчий комітет Слобідської сільської ради про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача.

ОСОБА_1 звернулась до Черкаського районного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: виконавчий комітет Слобідської сільської ради про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги заяви мотивовано тим, що вона є власником земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 є її сусідом та проживає за адресою АДРЕСА_1 .

Впритул до межі її земельної ділянки, на відстані орієнтовно 2 метри 10 сантиметрів, на території відповідача росте велике дерево (горіх), яке за своїми розмірами та фізичним станом створює суттєві перешкоди у користуванні її земельною ділянкою.

Зазначене дерево є високим, розлогим та густим, унаслідок чого відбувається постійне затінення городу, обмежується надходження сонячного світла, порушується природна інсоляція, що негативно впливає на можливість вирощування сільськогосподарських культур та нормальне використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Крім цього, через близьке розташування дерева до межі земельних ділянок існує ризик пошкодження майна позивачки у разі падіння гілок або самого дерева, а також можливість руйнування огорожі та комунікацій кореневою системою.

Позивач неодноразово зверталася до відповідача в усній формі з проханням дотримуватися вимог добросусідства та вжити заходів щодо усунення перешкод, однак відповідач жодних дій не вчинив, фактично ігноруючи законні вимоги позивачки.

Таке становище фактично позбавляє її можливості повноцінно й безпечно користуватися власною земельною ділянкою, порушує правила добросусідства та створює постійні незручності, які я зобов?язаний терпіти виключно через бездіяльність відповідача.

Отже, позивач просила зобов?язати відповідача усунути перешкоди у користуванні її земельною ділянкою шляхом повного спилювання дерева породи «горіх», яке розташоване на земельній ділянці відповідача на відстані приблизно 2 м 10 см від межі їх ділянок, має ознаки аварійності та створює затінення, небезпеку падіння гілок, проникнення кореневої системи та інші перешкоди нормальному користуванню та просила забезпечити вивезення та утилізацію зрізаних частин дерева, оскільки залишення їх на місці може продовжувати створювати перешкоди або захаращення території.

Також просила стягнути з відповідача на свою користь документально підтверджені судові витрати.

Стислий виклад відзиву відповідача.

Відповідач з відзивом повністю не погоджується та вважає за необхідне подати до суду відзив, зазначивши наступне.

Згідно Свідоцтва про право на спадщину за заповітом серії НСМ № 340357, виданого державним нотаріусом Черкаської районної державної нотаріальної контори Чуй Н.В. від 04.07.2023 року, відповідач є власником 1/2 частки земельної ділянки площею 0,1493 га, кадастровий номер :02:004:0650, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Іншим співвласником 1/2 частки вищевказаної земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Користувачем сусідньої земельної ділянки, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , є позивачка ОСОБА_1 .

Можна зробити висновок, що вимоги про ліквідацію дерев можуть пред`являтися у разі їх знаходження на спільній межі і лише в тому випадку, якщо вони є не межовими знаками і залежно від обставин не можуть бути замінені іншими межовими знаками. В інших випадках застосовуються вимоги ст. 105 ЗК України. Тобто статтею 105 ЗК України врегульовано питання щодо наслідків проникнення на земельну ділянку гілок і коренів дерев з однієї земельної ділянки на іншу. Закон наділяє позивача правом самостійно відрізати корені дерев, чи гілки, які проникають із сусідньої земельної ділянки, враховуючи, що таке проникнення створює йому перешкоди використанні власної земельної ділянки. В свою чергу позивачем в позовній заяві не доведено належними доказами, що дерево породи «Горіх» знаходиться на межі земельних ділянок сторін, чи є межовими знаками, а відтак створює їй великі незручності у користуванні її земельною ділянкою.

Із наданих фотознімків із зображеннями частково подвір`я, не є можливим встановити відповідні відстані між деревом на території земельної ділянки відповідача та парканом, будинком позивача. Відповідні дослідження, заміри позивачем з дозволу відповідача належним чином не проводились. Навпаки, якщо взяти до уваги фотознімки, то дерево знаходиться на земельній ділянці відповідача на певній відстані від паркану. Жодних актів посадових органів місцевого самоврядування про встановлення відстані від дерева відповідача до сусіднього забора позивача додані до позовної заяви документи не містять.

Крім того, посадовими особами сільської ради не проводилось жодних обстежень території земельної ділянки та домоволодіння ні позивача ні відповідача. ОСОБА_1 не надано жодних доказів звернення до Слобідської сільської ради із заявами щодо порушення правил добросусідства, зокрема, щодо порушення ОСОБА_2 правил користування належною йому земельною ділянкою та результатів їх розгляду, якими б встановлено порушення чи відсутність порушень з боку відповідача. При цьому, відповідач наголошує на тому, що до нього будь-хто з представників територіальної громади із означеного питання не звертався, протоколів про порушення ним правил добросусідства не складав. Позивачка не зверталась до відповідача з письмовими претензіями.

В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.

В судовому засіданні відповідач та його представник заперечували проти позовних вимог та просили відмовити у їх задоволенні.

Заяви та клопотання, інші процесуальні дії у справі.

19.11.2025 року ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області позовну заяву залишено без руху.

10.12.2025 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

11.12.2025 року ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

24.12.2025 року від відповідача надійшла заява про надання копії позовної заяви та поновлення процесуального строку.

08.01.2026 року від відповідача надійшла заява про перенесення судового засідання.

14.01.2026 року від представника відповідача надійшла заява про ознайомлення із матеріалами справи та перенесення розгляду справи.

23.01.2026 року від представника відповідача надійшов відзив.

09.02.2026 року від третьої особи надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності.

17.02.2026 року ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області закрито підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду.

Встановлені судом обставини.

Дослідивши матеріали цивільної справи судом встановлено наступні обставини.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 71906291 від 01.11.2016 року власником земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , площею 0,25 га, є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 01.11.2016 року ОСОБА_1 , успадкувала майно після смерті своєї матері ОСОБА_4 , а саме земельну ділянку площею 1,11 га, кадастровий номер :03:001:1276, розташованої на території Червонослобідської сільської ради Черкаського району.

До матеріалів справи також долучено фотознімки дерева, проте з даних фотокопій неможливо встановити вид дерева та на якій ділянці воно розміщене.

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 04.07.2023 року після смерті ОСОБА_5 , 1938 року народження, її син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , успадкували по частині земельної ділянки площею 0,1493 га за адресою АДРЕСА_1 . Тобто вказана земельна ділянка перебуває у спільній частковій власності відповідача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Норми права та релевантна судова практика, що підлягають застосуванню.

Стаття 13 ЦК України: цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п`ятою цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом.

Частина 1 статті 16 ЦК України: кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Так, згідно зі ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно зі ст.79 ЗК України земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. Право власності на земельну ділянку поширюється в її межах на поверхневий (ґрунтовий) шар, а також на водні об`єкти, ліси і багаторічні насадження, які на ній знаходяться, якщо інше не встановлено законом та не порушує прав інших осіб.

Пунктом «е» ч.1 ст.91 ЗК України визначено, що власники земельних ділянок зобов`язані дотримуватися правил добросусідства та обмежень, пов`язаних з встановленням земельних сервітутів та охоронних зон.

Відповідно до ст.103 ЗК України власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо). Власники та землекористувачі земельних ділянок зобов`язані не використовувати земельні ділянки способами, які не дозволяють власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок використовувати їх за цільовим призначенням (неприпустимий вплив).

Згідно зі ст.104 ЗК України власники та землекористувачі земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу на здоров`я людей, тварин, на повітря, земельні ділянки та інше.

Як передбачено ч.2, 3 ст.152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною; визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків; застосування інших, передбачених законом, способів.

Стаття 81 ЦПК України: кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Стаття 76 ЦПК України: доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Стаття 89 ЦПК України: суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частина 1 статті 316 ЦК України: правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Стаття 317 ЦК України: власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Стаття 391 ЦК України: власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Ст. 51 ЦПК України визначає, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 07.05.2025 року у справі 761/2397/21, якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову. Пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові.

Позиція та висновки суду за результатами розгляду справи:

Суд оцінивши докази, вважає, що позивач не довів порушення його прав, з наступних підстав.

Позивач ОСОБА_1 зазначила, що вона є власником земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , разом з тим, на підтвердження даної обставинине надала суду жодного доказу.

Так, позивачем не надано суду жодного доказу (акту обстеження земельних ділянок, припису відповідного уповноваженого органу місцевого самоврядування, результатів перевірок органів місцевого самоврядування, органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів, тощо), який би фіксував недодержання власниками домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , правил добросусідства, щодо своїх сусідів.

Крім того, позивач ОСОБА_1 зазначаючи в своїй позовній заяві, що дерево « ІНФОРМАЦІЯ_4 », яке розташоване на земельній ділянці відповідача ОСОБА_2 на відстані приблизно 2 м 10 см від межі їх ділянок, має ознаки аварійності та створює затінення, небезпеку падіння гілок, проникнення кореневої системи та інші перешкоди нормальному користуванню, жодних доказів на підтвердження вказаних обставни суду не надала.

Суд вважає встановленим, що власниками земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , щодо якої позивається позивач, є не тільки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а й ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і частки їхні не виділені. Проте позивачем визначено лише одного відповідача ОСОБА_2 , а з позовними вимогами до співвласника ОСОБА_3 позивач ОСОБА_1 не звертається.

Суд не вправі визначати самостійно коло відповідачів, а позивачем не заявлено клопотання про залучення ОСОБА_3 в якості співвідповідача, що є самостійною правовою підставою для відмови в його задоволенні.

Виходячи із вищевикладеного, суд вважає за необхідно відмовити у задоволенні позовних вимог.

Судові витрати:

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Зважаючи на відмову у задоволенні позовних вимог, судовий збір необхідно залишити за позивачем.

Керуючись 13, 16, 51, 81, 76, 263-265, 317, 316, 391 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: виконавчий комітет Слобідської сільської ради про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та зобов`язання вчинити дії відмовити повністю.

Ознайомитись з повним текстом судового рішення, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 30 березня 2026 року.

Суддя: Є. П. Тептюк