Справа № 373/3805/25
Провадження № 2/373/560/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2026 року м. Переяслав

Переяславський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Хасанової В.В.,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб, зареєстрований між нею та ОСОБА_2 05.03.2016 Відділом ДРАЦС Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 217.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з 05.03.2016 сторони по справі перебувають в зареєстрованому шлюбі та мають неповнолітню дитину дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В силу різних поглядів на сімейне життя, взаємні права і обов`язки, ведення домашнього господарства, сім`я сторін фактично розпалась. Сторони з 04.12.2025 разом не проживають, подружніх стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть, між ними постійно виникають сварки та непорозуміння, примирення між ними неможливе і наміру зберегти сім`ю немає.

Ухвалою суду від 18.12.2025 відкрито провадження в даній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Водночас, роз`яснено відповідачу право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали та направлення відповідачу за місцем його реєстрації.

Копія позовної заяви із додатками та копія ухвали суду від 18.12.2025 про відкриття спрощеного провадження, направлені відповідачу за його зареєстрованим місцем проживання, повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Відзив на позов відповідач не надав, інших заяв та клопотань від нього також не надходило.

Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили.

Зважаючи на відсутність відзиву на позов та клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні, суд розглянув справу на підставі письмових матеріалів, поданих позивачем, як передбачено ч. 5 ст. 279 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов слід задовольнити з таких підстав.

Відповідно до свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_1 , виданого 05.03.2016 Відділом ДРАЦС Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, зареєстровано шлюб сторін по справі, про що зроблений відповідний актовий запис № 217.

Сторони від шлюбу мають неповнолітню дитину дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до свідоцтва про народження, серії НОМЕР_2 , виданого 06.08.2019 Деснянським районним у місті Києві відділом ДРАЦС ГТУЮ у місті Києві.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно до ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у т.ч. за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Фактичні обставини щодо взаємин подружжя свідчать, що розлад в сім`ї має не тимчасовий характер, а подальше спільне проживання в шлюбі стало неможливим, оскільки взаєморозуміння між сторонами втрачено, збереження шлюбу суперечить інтересам сторін. Враховуючи те, що збереження шлюбу можливе тільки на почуттях взаємної любові та поваги, взаєморозуміння та взаємної допомоги, що є морально-правовою основою шлюбу за наявності бажання обох сторін, суд вважає, що шлюб підлягає розірванню.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст.ст. 12, 263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Відділом ДРАЦС Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 217, розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судові витрати у розмірі 1331(одна тисяча триста тридцять одна) гривня 20 копійок.

Після набрання рішенням законної сили направити його копію до Переяславського відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Київського Міжрегіонального управління Міністерства юстиції України.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повні найменування сторін та інших учасників справи:

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя В.В.Хасанова