Справа № 355/680/26
Провадження № 2/355/870/26
У Х В А Л А

про відкриття провадження

(загальне позовне провадження)

31 березня 2026 року селище Баришівка

Баришівський районний суд Київської області у складі головуючої судді Цирулевської М. В., розглянувши матеріали позовної заяви Броварської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави, в особі Броварської районної військової (державної) адміністрації Київської області, до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

26 березня 2026 року до Баришівського районного суду Київської області надійшла позовна заява за підписом заступника керівника Броварської окружної прокуратури Київської області Євгена Комаровського (прокурор), поданої в інтересах держави, в особі Броварської районної військової (державної) адміністрації Київської області, до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 березня 2026 року головуючою суддею у даній справі визначено суддю Баришівського районного суду Київської області Цирулевську М. В.

Спір у цій справі виник щодо земельної ділянки з кадастровим номером :06:037:0008, площею 0,1473 га, яку передано рішенням Дернівської сільської ради Баришівського району Київської області від 15.08.2005 за №140-19-04 безкоштовно у приватну власність ОСОБА_1 для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель та споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

З метою підтвердження визначеної прокурором підсудності судом здійснено запит до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з відповідей з якого №2528719 та №2528752 від 30.03.2026 вбачається, що за вказаними в позовній заяві параметрами/даними щодо земельної ділянки інформацію не знайдено.

Разом з тим, до позовної заяви додана відповідь виконавчого комітету Баришівської селищної ради Броварського району Київської області №1435-24 від 25.12.2024 на запит прокуратури, з якої вбачається, що, зокрема, земельна ділянка з кадастровим номером :06:037:0008, АДРЕСА_1 , розташована в межах с. Дернівка Броварського району Київської області.

Крім того, з відповіді Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області №10-10-0.222-7332/2-24 від 31.07.2024 слідує, що відповідно до даних НКС відомості про земельну ділянку з кадастровим номером :06:037:0008 перенесені до Державного земельного кадастру в автоматизованому порядку відповідно до п. 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Державний земельний кадастр» та обліковується за ОСОБА_1 .

Відтак, суд доходить до висновку, що справа підсудна Баришівському районному суду Київської області, з огляду та на підставі ч. 1 ст. 30 Цивільного процесуального кодексу України (надалі також ЦПК України).

Суд констатує, що позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Баришівського районного суду Київської області.

Досліджуючи питання сплати судового збору за подання позову в цій справі, суд зазначає та виснує таке.

Згідно із п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Із змісту позовної заяви слідує, що прокурором заявлено позовну вимогу про витребування земельної ділянки, яка за своєю суттю є майновою вимогою (так, у п. 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру).

Як вбачається з позовної заяви, ціна позову визначена в розмірі 137505,00 грн на підставі технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Дернівка Дернівського старостинського округу Баришівської селищної ради Броварського району Київської області.

Водночас, відповідно ст. 1 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Рентний дохід (земельна рента) - дохід, який можна отримати із землі як фактору виробництва залежно від якості та місця розташування земельної ділянки.

Згідно із ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Суд зазначає, що експертну грошову оцінку земельних ділянок здійснюють суб`єкти оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог Закону України «Про оцінку земель», Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів. За результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Отже, зважаючи на приписи п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України та норми Закону України «Про оцінку земель», для визначення вартості об`єкта, тобто ціни позову, необхідно послуговуватись експертною грошовою оцінкою спірного майна.

При цьому, суд зауважує, що відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні» замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, страховики, Моторне (транспортне) страхове бюро України, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб. Замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Суд зауважує, що прокурор, діючи від імені позивача в цій справі, не є особою, яка може бути замовником оцінки відповідно до означеної вище норми Закону.

Також, поряд із означеним, згідно із частинами 2 та 3 статті 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Верховний Суд у постанові від 05.08.2020 у справі №177/1163/16-ц зазначив, що суд першої інстанції при вирішенні питання про відповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства не наділений повноваженням вирішувати питання щодо допустимості доказів, які подані на підтвердження ціни позову. Повернення позовної заяви у такому випадку є неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Також Верховний Суд в постанові від 05.08.2020 зазначив, що пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

Відтак, з огляду на все вищевикладене, з метою нівелювання надмірного формалізму та недопущення неправомірного обмеження права на доступ до суду, суд вирішує відкрити провадження у цій справі з подальшим встановленням при вирішенні справи ціни позову та вирішенням, за результатами, питання про розподіл судових витрат/стягнення недоплаченого або повернення переплаченого судового збору.

В решті питань суд зазначає, що подана позовна заява відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України, підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження судом не встановлено.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 19, ч. 1 ст. 274 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Вирішуючи питання щодо порядку здійснення позовного провадження, зважаючи, що предметом спору є нерухоме майно, а саме земельна ділянка, суд доходить до висновку про доцільність розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.

Як передбачено ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ч. 3 ст. 53 ЦПК України).

З огляду на підстави та предмет позовних вимог суд вважає за доцільне залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України».

За вимогами ч. 2 ст. 187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, зокрема, зазначає строк для подання відповідачем відзиву на позов, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (ч. 7 ст. 187 ЦПК України).

У зв`язку з вищевикладеним, суд приходить до висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Згідно із ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Частиною 2 ст. 212 ЦПК України визначено, що питання про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції вирішується судом за наявності відповідного клопотання не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Баришівський районний суд Київської області має технічну можливість забезпечити участь учасників під час розгляду цивільної справи дистанційно.

Керуючись статтями 11, 19, 28, 175-177, 184, 187, 189, 258, 259, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом Броварської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави, в особі Броварської районної військової (державної) адміністрації Київської області, до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки.

Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання на 29 квітня 2026 року на 11:10 год, яке відбудеться в приміщенні Баришівського районного суду Київської області за адресою: вул. Київський Шлях, 61, селище Баришівка, Броварський район, Київська область, 07501.

Залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України».

Копії цієї ухвали суду направити сторонам по справі, а відповідачці, Броварській районній військовій (державній) адміністрації Київської області та третій особі - також копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Встановити строк для подання відповідачкою відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У зазначений строк відповідачка має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідачка зобов`язана надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачкою відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідачка має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої статті 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачкою у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачці п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідачка викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання відповідним учасником заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет:

https:// ba.ko.court.gov.ua/sud1001/

Баришівський районний суд Київської області має технічну можливість забезпечити участь учасників під час розгляду цивільної справи в режимі відеоконференції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Дані прокуратури:

Броварська окружна прокуратура Київської області

вул. Київська, 137, м. Бровари, Київська область, 07400.

Дані позивача:

Броварська районна військова (державна) адміністрація Київської області

вул. Героїв України, 15, м. Бровари, Київська область, 07400.

Дані відповідачки:

ОСОБА_1

АДРЕСА_2 .

Дані третьої особи:

Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України»

вул. Шота Руставелі, 9А, м. Київ, 01601.

Суддя

Баришівського районного суду

Київської області Марина ЦИРУЛЕВСЬКА