У х в а л а

про залишення без руху

"30" березня 2026 р.

Суддя Франківського районного суду м. Львова Мартьянова С.М., в порядку підготовки, ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Глинчак-Кучерепа Ольги Орестівни про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Глинчак-Кучерепа Ольги Орестівни про визначення додаткового строку. Достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29.12.2025 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Глинчак-Кучерепа Ольги Орестівни про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини та додані до неї матеріали передано до Залізничного районного суду м. Львова за підсудністю.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 27.02.2026 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Глинчак-Кучерепа Ольги Орестівни про визначення додаткового строку передано за підсудністю на розгляд Франківського районного суду м. Львова, що знаходиться за адресою79000, м. Львів, вул. Генерала Чупринки, 69.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2026 головуючим суддею визначено Мартьянову С.М.

За приписами ч. 1ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд звертає увагу позивача, що звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03.10.2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

Враховуючи вищевикладене, подана заява не відповідає вимогам встановленим ЦПК України.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради).

Однак, позивач ставить свої вимоги до приватного нотаріуса, яка не є належним відповідачем у даній справі, оскільки нотаріус не відноситься до суб`єктів матеріальних відносин, які лежать в основі вчинення нотаріальних дій. Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасників нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення. Таким чином, нотаріус не є відповідачем у спорах, що виникають із цивільних відносин, пов`язаних з нотаріальною дією.

Дана позиція висловлена у п. 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування»: «У справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі».

Така сама позиція висловлена і в ухвалі Колегії суддів Судової палати по цивільним справам Верховного Суду України від 05.12.2007 р. у справі № 6- 16344св07, де зазначено, що при розгляді справ, котрі стосуються оскарження прав і обов`язків сторін, набутих на підставі вчинених нотаріальних дій (окрім справ за скаргами на нотаріальні дії або відмову в їх вчиненні), нотаріуси не є особами, прав і обов`язків яких стосується спір сторін, оскільки відсутня їх юридична заінтересованість в результатах розгляду справи судом і реалізації прийнятого по ньому рішення.

Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» "належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді справи про визначення додаткового строку на прийняття спадщини не потрібно залучати нотаріуса, державну нотаріальну контору в якості третіх осіб, адже вони є учасниками правовідносини із спадкування та заінтересованими особами. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Така позиція узгоджується із ч. 5ст. 1273 ЦК, відповідно до якої відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною".

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Зі змісту позовної заяви не вбачається жодних посилань чи обґрунтування позовних вимог до приватного нотаріуса, не вказано чим саме приватний нотаріус не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Враховуючи вище викладене суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ЦПК України.

Дана заява подана без додержання вимог, передбачених ст. ст.175,177 ЦПК України, а саме: позивачем зазначено відповідача: приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Глинчак-Кучерепа Ольгу Орестівну. Проте, приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Глинчак-Кучерепа Ольга Орестівна не може бути відповідачем, а лише - третьою особо, яка не заявляє самостійних вимог по справі. Крім того, відповідачем має бути орган місцевого самоврядування за місцем знаходження майна.

Отже, суддею встановлено, що у позовній заяві про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини зазначено не належний суб`єктний склад сторін по справі, та не обґрунтовані вимоги до відповідача.

Зважаючи на це, позивачу необхідно визначитись з суб`єктним складом у даній справі.

Разом з тим, суд звертає увагу, що, відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі № 523/9076/16-ц, «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Відповідно дост.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачем ухвали.

За даних обставин, позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу необхідно надати строк для виправлення недоліків даної позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Глинчак-Кучерепа Ольги Орестівни про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мартьянова С.М.