Справа №639/5232/25
Провадження №2-с/639/47/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2026 року

Новобаварський районний суд міста Харкова у складі судді Рубіжного С.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у цивільній справі №639/5232/26 за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 заборгованості за комунальні послуги, -

ВСТАНОВИВ:

27 березня 2026 року боржник ОСОБА_1 звернувся до Новобаварського районного суду міста Харкова з заявою про скасування судового наказу у цивільній справі №639/5232/265від 06.08.2025

В обґрунтування вимог боржник посилається на те, що про винесення судового наказу дізнався лише після отримання інформації від банку про накладання арешту на рахунок у межах виконавчого провадження. Копію судового наказу та повідомлення про його винесення не отримував, тому строк для оскарження пропустив з поважних причин. Просив поновити строк на подання заяви про скасування судового наказу та скасувати судовий наказ у справі №639/5232/25.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає її такою, що підлягає поверненню з наступних підстав.

Статтею 170 ЦПК України встановлені вимоги щодо форми і змісту заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Суд, дослідивши матеріали заяви боржника, вважає її такою, що підлягає поверненню з наступних підстав.

Згідно з ч.3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу встановлена у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на 2026 рік становить 166,40 грн.

З наданої боржником ОСОБА_5 заяви про скасування судового наказу вбачається, що відсутнє посилання на необґрунтованість вимог стягувача, не сплачено судовий збір та не надано документи, що свідчили б про звільнення боржника від сплати судового збору з підстав, передбачених законом.

Згідно з ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.170, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у цивільній справі №639/5232/26 за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 заборгованості за комунальні послуги повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою з дотриманням встановленого законом строку у разі, якщо перестануть існувати обставини, які були підставою її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя С.О. Рубіжний