УХВАЛА

17 березня 2026 року

м. Київ

справа № 760/33740/24

провадження № 61-10132ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Сердюка В. В., Фаловської І. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, в інтересах якого діє представник Штомпель Костянтин Сергійович, на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 червня 2025 року у справі за заявою Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «МАСТЕР ТРЕЙД ГРУПП», Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК», про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю,

ВСТАНОВИВ:

4 серпня 2025 року Штомпель К. С., який зазначав, що діє в інтересах Головного управління Державної податкової служби в Одеській області (далі - ГУ ДПС в Одеській області), за допомогою підсистеми «Електронний суд» подав касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 червня 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 25 серпня 2025 року вказану касаційну скаргу повернено особі, яка її подала відповідно до пункту 1 частини третьої статті 393 ЦПК України.

22 жовтня 2025 року ГУ ДПС в Одеській області, в інтересах якого діє представник Штомпель К. С., за допомогою підсистеми «Електронний суд» подало касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 червня 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 12 листопада 2025 року касаційну скаргу залишено без руху і надано заявнику десять днів з дня вручення вказаної ухвали для усунення зазначеного у ній недоліку.

В зазначеній ухвалі Верховний Суд визнав неповажними підстави, наведені заявником, для поновлення строку на касаційне оскарження, врахувавши, що вперше касаційну скаргу подано 4 серпня 2025 року, тобто поза межами тридцяти днів з дня її складення, при цьому доказів вручення оскаржуваної ухвали заявник не надав.

Тому, на виконання вимоги ухвали заявнику необхідно було подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням підстав для його поновлення та доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Роз`яснено заявнику, що якщо заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням підстав для його поновлення та доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, не буде подано заявником у зазначений строк, це є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Копія ухвали Верховного Суду від 12 листопада 2025 року доставлена до електронного кабінету заявника 31 грудня 2025 року о 0:50:04 год, що підтверджено повідомленням про доставлення електронного листа.

Днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи (пункт 2

частини шостої статті 272 ЦПК України).

У встановлений судом строк та на час постановлення цієї ухвали будь-яких документів на виконання вимоги ухвали від 12 листопада 2025 року заявник не надав до Верховного Суду.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії,

№ 11681/85, §35).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня

2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, §34).

Також касаційний суд зауважує, що відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 28 квітня 2021 року

у справі № 640/3393/19 (провадження № 11-24апп21), який є обов`язковим для застосування судами, процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, апеляційної скарги. Як у випадку невиконання вимог статті 296 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку апеляційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - апеляційна скарга залишається без руху.

Водночас, неусунення певних недоліків скарги передбачають різні правові наслідки, а саме:

- повернення судом апеляційної інстанції скарги - у разі не усунення недоліків щодо її форми та змісту, визначених у статті 296 КАС України (пункт 1 частини четвертої

статті 169 КАС України), при цьому скаржник не позбавлений права знову подати апеляційну скаргу з дотриманням встановлених до неї законом вимог;

- відмова судом апеляційної інстанції у відкритті апеляційного провадження - у разі неусунення недоліків, пов`язаних із недотриманням вимог щодо строку та ініціюванням перед судом питання про його поновлення, що також є передумовою для відмови в подальшому у відкритті провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення (пункти 3, 4 частини першої статті 299 КАС України).

На переконання Великої Палати Верховного Суду, до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, окрім цього, має інші недоліки і такі недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунено, зокрема, не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для поновлення строку, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.

Такий правовий висновок Великої Палати Верховного Суду застосовуваний і до наслідків неусунення недоліків касаційної скарги, поданої в порядку цивільного процесуального законодавства.

За таких обставин касаційний суд зобов`язаний відмовити у відкритті касаційного провадження.

Оскільки заявник в межах строку, встановленого ухвалою Верховного Суду

від 12 листопада 2025 року, не подав до суду заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням підстав для його поновлення та доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, наведене свідчить про неусунення недоліку, пов`язаного з недотриманням вимог щодо строку на касаційне оскарження судового рішення, і є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, в інтересах якого діє представник Штомпель Костянтин Сергійович, на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 червня 2025 року.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді С. О. Карпенко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська