Справа №:755/969/26
Провадження №: 2/755/2411/26
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

"30" березня 2026 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Катющенко В.П., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами у зв`язку з новими обставинами, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду міста Києва 20.01.2026 надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами у зв`язку з новими обставинами, яка 22.01.2026 була передана в провадження судді Катющенко В.П. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

У порядку частини 6 статті 187 ЦПК України судом витребувана інформація щодо реєстрації місця проживання відповідача, яка отримана головуючим суддею 09.02.2026.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду міста Києва від 12.02.2026 позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху та позивачу надано можливість виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання ухвали.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду міста Києва від 23.02.2026 виправлено описки в ухвалі від 12.02.2026.

Убачається, що копію вказаної ухвали суду від 12.02.2026 позивач не отримав, а конверт з поштовим відправленням повернувся до суду з відміткою поштового відділення «закінчення встановленого терміну зберігання».

Станом на 30.03.2026 недоліки, що викладені в ухвалі суду від 12.02.2026, позивачем не усунуті.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, в їх системному зв`язку, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вказане узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, що викладена в рішенні по справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03), в частині того, що «…сторони в розумінні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та «Трух проти України», заява № 50966/99 від 14.10.2003).

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Відповідно до частин 3, 5 статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, суддя доходить висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами у зв`язку з новими обставинами.

Частиною 7 статті 185 ЦПК України, встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 128, 130, 131, 185, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами у зв`язку з новими обставинами - вважати такою, що не подана, та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя: