Провадження № 2-во/947/57/26
УХВАЛА

27.03.2026 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Бескровний Я.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про виправлення описки у судовому рішенні по справі 947/29086/25 від 19.11.2025 року,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М. перебувала цивільна справа за заявою ОСОБА_2 , заінтересована особа Одеська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення.

19.11.2025 рішенням судді заяву ОСОБА_2 , заінтересована особа Одеська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення, задоволено та встановлено факт належності ОСОБА_3 , громадянці України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Київським РВ ОМУ УМВС України в Одеській області, 26 березня 2004 року, РНОКПП НОМЕР_2 , правовстановлюючих документів на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , а саме свідоцтва про право власності на житло від 12 грудня 1994 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради народних депутатів (згідно з розпорядженням органу приватизації №51386 від 12 грудня 1994 року) та розпорядження органу приватизації №51386 від 12 грудня 1994 року Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради народних депутатів.

До Київського районного суду м. Одеси через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшла заява ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про виправлення описки у судовому рішенні по справі 947/29086/25 від 19.11.2025 року відповідно до якої просить виправити описки в рішенні Київського районного суду м. Одеси від 29.11.2025 року та в резолютивній частині вказати - на 1 сторінці рішення в 2 абзаці вказано При цьому в ордері та розпорядженні мати заявника вказана як ОСОБА_4 , однак у написанні прізвища доньки допущено помилку, однак вірним є написання При цьому в ордері та розпорядженні мати заявника вказана як ОСОБА_4 , однак у написанні прізвища доньки допущено помилку, - на 2 сторінці рішення в 4 абзаці вказано В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Березине Тарутинського району Одеської області, батьками записані ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 07.07.1968 року, складеного російською мовою при цьому вірним є написання В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Березине Тарутинського району Одеської області, батьками записані ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 07.07.1968 року, складеного російською мовою, - на 2 сторінці в 5 абзаці вказано ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклала шлюб з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та змінила своє дошлюбне прізвище з ОСОБА_8 на ОСОБА_9 , що підтверджується копією свідоцтва про одруження від 27.02.2004 року, актовий запис №117 водночас вірним є 27.02.2004 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклала шлюб з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та змінила своє дошлюбне прізвище з ОСОБА_8 на ОСОБА_9 , що підтверджується копією свідоцтва про одруження від 27.02.2004 року, актовий запис №117, - на 2 сторінці в 6 абзаці вказано Згідно копії Свідоцтва про право власності на житло від 12.12.1994 року, виданого Управлінням житловокомунального господарства виконкому Одеської міської Ради народних депутатів, виданому згідно з розпорядженням (наказом) №51386 від 12 грудня 1994 року) на кв. АДРЕСА_2 , загальною площею: 48,1 кв.м., квартира на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_5 та ОСОБА_5 в рівних частках, однак вірним є Згідно копії Свідоцтва про право власності на житло від 12.12.1994 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської Ради народних депутатів, виданому згідно з розпорядженням (наказом) №51386 від 12 грудня 1994 року) на кв. АДРЕСА_2 , загальною площею: 48,1 кв.м., квартира на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в рівних частках.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.03.2026 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Бескровного Я.В. Фактично матеріали передано судді згідно реєстру передачі справ 19.03.2026р.

Відповідно ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Суд, дослідивши матеріали справи та заяви, прийшов до наступного.

Згідно ч.1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні описки чи арифметичні помилки.

У поданій заяві представник заявника посилається на необхідність виправлення описки в резолютивній частині судового рішення. Водночас із змісту заяви вбачається, що фактично заявник порушує питання щодо внесення виправлень до описової частини рішення.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Так, Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 року по справі №521/1074/17 зазначив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Також, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 листопада 2023 року в справі № 990/222/23 (провадження № 11-155заі23) зроблено висновок про те, що опискою визнається помилка, яка має вплив на зміст судового рішення та його виконання та трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. До таких належать, наприклад, написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення.

Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

Основною конституційною засадою судочинства, серед іншого, є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини другої статті 129 Конституції України), що є однією із важливих складових принципу правової визначеності, а також права на справедливий суд, закріпленого, зокрема, у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Статтею 265 ЦПК України визначено, що рішення суду складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин. У вступній частині рішення зазначаються: 1) дата і місце його ухвалення; 2) найменування суду; 3) прізвище та ініціали судді або склад колегії суддів; 4) прізвище та ініціали секретаря судового засідання; 5) номер справи; 6) ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи; 7) вимоги позивача; 8) прізвища та ініціали представників учасників справи. В описовій частині рішення зазначаються: 1) стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача; 2) заяви, клопотання; 3) інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо). У мотивувальній частині рішення зазначаються: 1) фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; 2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; 3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику; 4) чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду; 5) норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування; 6) норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування. У резолютивній частині рішення зазначаються: 1) висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог; 2) розподіл судових витрат; 3) строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження; 4) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України; Висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог не може залежати від настання або ненастання певних обставин (умовне рішення).

Враховуючи викладене, заява представника заявника про виправлення описки у судовому рішенні не підлягає до задоволення, оскільки не впливає та не ускладнює виконання рішення суду та заявник не навів підстав, у чому буде полягати неможливість реалізації судового рішення і які ускладнення виникнуть при його виконані.

Керуючись ст.269 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про виправлення описки у судовому рішенні по справі 947/29086/25 від 19.11.2025 року - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я. В. Бескровний