УХВАЛА

31 березня 2026 року м. Кропивницький

справа № 383/1356/25

провадження № 22-ц/4809/891/26

Кропивницький апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Чельник О.І., розглянувши матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 15 січня 2026 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

До Кропивницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 15 січня 2026 року, подана в електронній формі з використанням системи «Електронний суд».

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 10 березня 2026 року подана апеляційна скарга була залишена без руху, залишено без руху для усунення недоліків.

Запропоновано надати докази на сплатити судовий збір, або надати докази на підтвердження клопотання, а також запропоновано належним чином оформлену апеляційну скаргу, яка відповідає вимогам ст.356 ЦПК України,із доказами надсилання всім учасникам справи копії апеляційної скарги та доданих до неї документів. Роз`яснено, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки, передбачені ч.2 ст.357 ЦПК України.

Відповідно до довідки Кропивницького апеляційного суду про доставку електронного документа копію ухвали від 10березня 2026 року було доставлено до електронного кабінету ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» 12 березня 2026 року.

На виконання вимог ухвали Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_1 направив до Бобринецького районного суду Кіровоградської області судді Замші О.В. заяви про усунення недоліків №2122/26 та 2120/26 у яких зазначив, що їх копію направлено відповідачу, а також додав довідку ПФУ за формою ОК-5, згідно з якою за звітний 2021 рік ОСОБА_1 отримав 4397 грн пенсії.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Згідно з ч.1 ст.136 ЦПК України суд враховуючи майновий стан сторони може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що судовий збір має бути таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачено. В свою чергу розмір судового збору, який не враховує фінансове становище сторони розцінюється як такий, що обмежує право на доступ до правосуддя (справа «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії»,рішення від 26 липня 2011 року).

Європейський Суд з прав людини зазначив, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету (справа «Креуз проти Польщі», рішення від 19 червня 2001 року).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження.

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Аналогічний правовий висновок Верховний Суд виклав у своїй постанові від 12 березня 2021 року у справі №912/1061/20.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (постанова Верховного Суду від 31 липня 2019 року по справі № 821/1896/15-а).

З поданох відповідачем заяви убачається, що належних доказів які б свідчили про неможливість оплати судового збору у визначеному законом розмірі на даний час не надано. Долучена відповідачем довідка ПФУ за звітний 2021 рік не свідчить про дійсний матеріальний стан відповідача на теперішній час.

За таких обставин апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору.

Отже особі, яка подає апеляційну скаргу, необхідно запропонувати сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір» або надати документи, які підтверджують підстави відстрочення сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, в ухвалі Кропивницького апеляційного суду від 10 березня 2026 року наголошувалось про те, що подана апеляційна скарга не відповідає вимогам п.1 ч.2 ст. 356 ЦПК України, оскільки її адресовано до «Бобринецького районного суду Кіровоградської області» замість «Кропивницького апеляційного суду».

Крім того, в порушення вимог 2 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги не додано докази надсилання її копії та доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи(позивачу). Тому, слід надати до апеляційного суду докази надсилання до електронного кабінету або листом з описом вкладення копії апеляційної скарги, якщо відсутні відомості про реєстрацію у системі «Електронний суд».

Разом з тим, вимоги вищевказаної ухвали не виконано та вказані недоліки шляхом складання належно оформленої апеляційної скарги у новій редакції із зазначенням усіх передбачених статтею 356 ЦПК України реквізитів ,із доказами надсилання всім учасникам справи копії апеляційної скарги та доданих до неї документів, не усунуто.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене вище, апеляційний суд вважає за необхідне продовжити строк виконання ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст. 127, 185, 357 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити ОСОБА_1 до десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали строк для виконання вимог ухвали Кропивницького апеляційного суду від 10 березня 2026 року про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 15 січня 2026 року без руху.

У разі невиконання зазначених вимог в установлений строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду О.І. Чельник