МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"16" березня 2026 р. Справа №370/3800/24

Провадження № 2/370/1536/24

Макарівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Білоцької Л.В., із секретарем Хоменко О.В., під час розгляду у відкритому судовому засіданні у залі суду у с-щі Макарів Київської області у порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом

ОСОБА_1 , в особі представника, адвоката Цурки Наталії Олександрівни до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дячук Олена Борисівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий Вадим Володимирович про визнання правочинів недійсними (фраудаторними),

в с т а н о в и в :

У судовому засіданні на обговорення поставлено заяву відповідача ОСОБА_5 про залишення даного позову без розгляду з підстав передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Представник позивача Цурка Н.О. проти задоволення заяви заперечила, вказала, що це ідентичне клопотання, яке подавав адвокат відповідача ОСОБА_6 , а тому це є зловживанням процесуальними правами.

Представник відповідача Кононенко О.І. вказав, що це право кожного учасника подавати будь-які процесуальні документи, а тому просив вирішити дану заву.

Інші належним чином повідомлені учасники справи у судове засідання не з`явилися.

Вислухавши учасників справи, розглянувши дану заяву, суд керується наступним.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держав (частина перша статті 2 ЦПК України).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (пункт 2 частини третьої, частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (див., зокрема, постанови Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, від 20 травня 2021 року у справі № 522/13928/15, від 18 серпня 2021 року у справі № 495/9414/15-ц, від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18, від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 вказано, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

Наведені правові висновки неодноразово викладені у постановах Верховного Суду, зокрема, від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18, від 03 червня 2021 року у справі № 227/2751/19, від 05 жовтня 2022 року у справі № 465/6745/17 та інших.

Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд зауважує, що ухвалою суду від 11.12.2025 р. відмовлено у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 про залишення даного позову без розгляду.

Обґрунтування відповідача ОСОБА_5 у заяві про залишення даного позову без розгляду зводяться до тих обставин, які викладені відповідачем ОСОБА_2 у його клопотанні та є ідентичними.

При цьому, судом не вбачається підстав зловживання процесуальними правами.

Тому розглянувши заяву відповідача ОСОБА_5 суд зауважує, що ухвалою суду від 13.10.2025 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 05.11.2025 р.

Судовий розгляд справи 05.11.2025 р. був відкладений на 24.11.2025 р. Підставою для відкладення судового засідання слугувало клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи. При цьому суд врахував першу неявку сторони позивача на розгляд справи по суті.

В подальшому судовий розгляд справи 24.11.2025 р. був відкладений на 11.12.2025 р. Підставою для відкладення судового засідання слугувало клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю в судовому засіданні в іншій справі, про що було надано відповідні підтвердження.

При цьому, відкладаючи двічі судовий розгляд суд заслуховував думку представника відповідача ОСОБА_6 .

Крім того, у судовому засіданні 24.11.2025 р. сторона відповідача заперечуючи проти відкладення судового розгляду просила застосувати наслідки ч. 5 ст. 223 ЦПК України, при цьому, питання щодо залишення даного позову без розгляду вирішувалося саме у судовому засіданні 24.11.2025 р., за наслідками розгляду якого було відкладено судовий розгляд.

Суд зауважує, що хоча п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання, при цьому, відкладаючи двічі судовий розгляд справи суд врахував поважність неявки сторони позивача та враховуючи строки розгляду справи відкладав судові засідання на короткий термін.

При цьому, в судове засідання 11.12.2025 представник позивача з`явилася, а тому вирішувати питання про застосування положень ч. 5 ст. 223 ЦПК України саме в цьому засіданні, після вирішення такого питання в попередньому засіданні та явки представника в це засідання є непослідовним.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для залишення даного позову без розгляду, відтак заява відповідача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 257, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_5 про залишення даного позову без розгляду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 23.03.2026 р.

Суддя Л.В. Білоцька