Справа № 303/7280/25
Провадження № 22-ц/4806/1627/25
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

11 березня 2026 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представниця адвокатка Сідун Олеся Степанівна, на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 01 грудня 2025 року у цивільній справі № 303/7280/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

Відповідач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокатка Сідун О.С., подав апеляційну скаргу, сформовану у системі Електронний суд 28.12.2025, на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.12.2025 у справі № 303/7280/25.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 19.01.2026 подану апеляційну скаргу залишено без руху та та надано строк протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків, шляхом подачі документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На виконання ухвали представницею скаржника подано заяву про усунення недоліків, в якій порушено питання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, або відстрочення до винесення рішення апеляційної інстанції.

Клопотання обґрунтовано тим, що відповідно до довідки Пенсійного фонду України від 12.12.2025 з липня 2025 по вересень 2025 єдиний дохід позивача є пенсія, що становить за зазначені місяці 9 114 грн. відтак на думку представниці 5% з суми 9 114 грн становить 455,7 грн. З огляду на зазначене вважає, що ОСОБА_1 підлягає звільненню від сплати судового збору на підставі а.1 ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір»: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Щодо звільнення чи відстрочення від сплати судового збору слід зазначити наступне.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Однією із закріплених у наведеній нормі гарантій справедливого судочинства є доступ до суду, що передбачає можливість безперешкодного звернення до суду за захистом своїх прав. Забезпечення такого права в національному законодавстві випливає із положень Конституції України.

Водночас, Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя. Судовий збір є таким собі обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Слід зазначити, що частиною 2 статті 133 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення/відстрочення від сплати та повернення судового збору визначено ЗУ «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року зі змінами.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначає, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи (частина третя статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Крім цього, передбачена статтею 8 ЗУ «Про судовий збір» можливість звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком й застосовується, як правило, у виключних випадках.

Відповідно п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). ... Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniatv. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

За змістом наведених приписів підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що саме її загальний майновий стан, а не певні джерела доходів перешкоджав або перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом розмірі.

На підтвердження скрутного матеріального становища до заяви, представницею додано довідку № 7005 2001 9903 2000 від 12.12.2025 ГУ ПФУ в Закарпатській області управління обслуговування громадян, відповідно до якої ОСОБА_1 за період з липня 2025 по вересень 2025 року отримував пенсію за віком у загальному розмірі 9 114 грн. Разом з цим, довідки про розмір річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік не додано.

Щодо до доданих до заяви довідок про те, що ОСОБА_1 не отримує державну соціальну допомогу відповідно до ЗУ «Про державну соціальну допомогу» в ГУ ПФУ в Закарпатській області та те, що йому нарахування пільг (субсидій) станом на 12.12.2025 не проводилось, свідчить про наявність у нього доходу, що перевищує встановлений державою поріг для надання соціальної допомоги.

Оскільки субсидія призначається лише особам, які перебувають у скрутному матеріальному становищі, неотримання такої спростовує твердження про неможливість виконання обов`язку щодо сплати судового збору.

Відтак додані представницею скаржника докази не можна вважати загальною інформацію про майновий стан ОСОБА_1 , а самі по собі твердження заяви, що жодного доходу окрім пенсії скаржник не має, іншим майном не володіє, не підкріплені належними та допустимими доказами та мають суто декларативний характер.

Так, скаржником не надано відомості про його річний дохід за попередній календарний рік, даних про наявність/відсутність банківських рахунків, зокрема депозитних, наявність/відсутність рухомого майна, укладення прибуткових правочинів (оренда, суборенда, купівлі-продажу, тощо), довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, довідки фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, документів про отримання чи неотримання інших видів доходу тощо.

Отже, обставини зазначені у заяві, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, відстрочення, розстрочення чи його зменшення, оскільки заявник не надав достатніх доказів на підтвердження реального майнового стану, який перешкоджає виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

Тому у задоволенні вказаного клопотання слід відмовити.

За приписами ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Таким чином, враховуючи наведене, суд вважає за необхідне продовжити строк ОСОБА_1 для виконання вимог ухвали Закарпатського апеляційного суду від 19.01.2026 шляхом сплати судового збору у розмірі 3 633,60 гривень, протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Керуючись статтею 127, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

У клопотанні ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представниця адвокатка Сідун Олеся Степанівна, про звільнення/відстрочення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представниця адвокатка Сідун Олеся Степанівна, на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 01 грудня 2025 року до десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається скаржниці.

Суддя Г.Г. Собослой