УХВАЛА

23 березня 2026 року

м. Київ

справа № 760/16220/24

провадження № 61-2123ск26

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Фаловської І. М.

розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Лисяного Владислава Володимировича на рішення Дарницького районного суду

м. Києва від 09 травня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду

від 17 грудня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та

ВСТАНОВИВ:

У липні 2024 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, у якому просила визначити їй додатковий строк терміном в три місяці з дати набрання рішенням законної сили для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

09 травня 2025 року рішенням Солом`янського районного суду м. Києва позов ОСОБА_2 задоволено.

Визначено ОСОБА_2 додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

17 грудня 2025 року постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 09 травня 2025 року залишено без змін.

У лютому 2026 року представник ОСОБА_1 - адвокат Лисяний В. В. через систему «Електронний суд» подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 09 травня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 грудня 2025 року, в якій просить їх скасувати, ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

04 березня 2026 року ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

У березні 2026 року до Верховного Суду надійшло клопотання про усунення недоліків касаційної скарги, зі змісту якого та доданих до нього додатків встановлено виконання особою, яка подає касаційну скаргу, вимог ухвали.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що повний текст оскаржуваної постанови отримано 20 січня 2026 року.

Згідно з положеннями частин першої та другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

З інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що датою складення повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 17 грудня 2025 року зазначено 16 січня 2026 року. Забезпечено надання загального доступу

21 січня 2026 року.

З урахуванням дати прийняття оскаржуваного судового рішення, дати надання загального доступу до постанови, дати подання касаційної скарги, строк на касаційне оскарження пропущений з поважних причин і підлягає поновленню відповідно до статті 390 ЦПК України.

Касаційна скарга подана у строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

На обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження судових рішень за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України особа, яка подала касаційну скаргу, послалася на те, що суди не врахували висновки Верховного Суду від 12 червня

2019 року в справі № 487/10128/14-ц, від 26 червня 2019 року в справі

№ 587/430/16-ц, від 06 листопада 2019 року в справі № 905/2419/18, від 08 лютого 2023 року в справі № 359/12165/14-ц, від 31 травня 2023 року в справі № 635/5911/18, що є підставою для відкриття касаційного провадження за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Поновити представнику ОСОБА_1 - адвокату Лисяному ВладиславуВолодимировичу строк на касаційне оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 09 травня 2025 року та постанови Київського апеляційного суду

від 17 грудня 2025 року.

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Лисяного Владислава Володимировича на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 09 травня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 грудня 2025 року.

Витребувати із Дарницького районного суду м. Києва цивільну справу

№ 760/16220/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Ситнік

В. М. Ігнатенко

І. М. Фаловська