Провадження № 2-п/638/59/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2026 року Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретаря Дудка Є.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

встановив:

26.02.2026 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення, яку 18.03.2026 уточнив, яка обгрутована тим, що відсотки нараховано незаконно, банк не мав права пред`являти позов під час війни, окрім того у зв`язку з істотним погіршенням матеріального становища, спричиненим війною , він не має можливості сплатити всю суму заборгованості, однак має намір сплачувати борг частинами. У зв`язку з чим відповідач просив скасувати заочне рішення, призначити справу до розгляду, при новому розгляді справи стягнути на користь банку фактично отримані кошти у розмірі 10000 грн та розстрочити виконання рішення.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 26.02.2026 заяву про перегляд заочного рішення передано судді Семіряд І.В.

13.03.2026 ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху. 18.03.2026 ОСОБА_1 усунуто недоліки.

18.03.2026 представником позивача АТ «Універсалбанк» - Мєшкіним К.І. подано заперечення проти заяви про перегляд заочного рішення, в обґрунтування якої зазначено, що Відповідачем не надано жодного доказу який міг би суттєво вплинути на вирішення справи, та не були досліджені у судовому засіданні. Лист ТПП від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 таким вважатися не може. Зазначений лист ТПП України адресовано «всім заінтересованим особам», тобто невизначеному колу суб`єктів. Його зміст має загальний інформаційний характер і фіксує лише абстрактний факт існування форс-мажорних обставин без встановлення причинно-наслідкового зв`язку щодо конкретного зобов`язання. Позовна давність та вимога про дострокове погашення боргу взагалі за своєю природою два абсолютно різні поняття. Банк було надано у якості додатків до позову виписки з особового рахунку (виписки про рух коштів на рахунку) Боржника. Вищевказані виписки підтверджують отримання, користування кредитом Боржником, а також те, що після отримання банківської картки Боржник здійснив дії щодо проведення її активації, користувався карткою, а також отримував кредитні кошти. Боржник свої обов`язки на умовах та у строки, визначені в договорі не виконав, через це утворилась заборгованість відповідно до Розрахунку заборгованості та виписки. Відповідно до виписки про рух коштів на рахунку (додається) баланс складає (мінус) - 12 367.13 грн. Себто заборгованість складає 12 367.13 грн. Ця заборгованість складається з повністю використаного Боржником кредитного ліміту у сумі 10 000.00 грн. та суми овердрафту (мінусу по картці), яка становить - (мінус) 12 367.13 грн. Виникнення овердрафту пов`язано не з прихованими відсотками як вказує Відповідач, а з логічними нарахуваннями відсотків заборгованості, адже кредитний ліміт, що вказаний у мобільному додатку, є сумою яку клієнт може використати на власні потреби у даному випадку 10 000.00 грн., відсотки нараховуються на витрачені клієнтом кошти тобто сума боргу фізично не може дорівнювати сумі кредитного ліміту, якщо такий витрачено у повному, або близькому до повного обсягу. У випадку, якщо клієнт має заборгованість по сплаті більше ніж одного щомісячного мінімального платежу (тобто по сплаті процентів та/або частини кредиту), погашення його грошових зобов`язань за такими щомісячними платежами відбувається згідно з строками виникнення заборгованості починаючи з найдавнішого за строком виникнення щомісячного платежу і включно до поточного щомісячного платежу, дотримуючись черговості погашення, вказаної у цьому пункті, стосовно кожного окремого щомісячного мінімального платежу. У випадку переказу/ перерахування грошових коштів на погашення будь-яких грошових зобов`язань клієнта за договором з порушенням зазначеної черговості, Банк вправі самостійно перерозподілити кошти, що надійшли в рахунок погашення таких грошових зобов`язань, відповідно до зазначеної черговості шляхом проведення відповідних бухгалтерських проводок. У зв`язку з чим представник позивача просив відмовити відповідачу у заяві про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Харкова від 23 лютого 2026 року по справі № 638/24756/25.

Сторони у судове засідання не прибули. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд не вбачає підстав для відкладення розгляду заяви про перегляд заочного рішення, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення рішення, адже основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду міста Харкова від 23.02.2026 позов позов АТ «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Універсал банк» заборгованість у розмірі 12367,13 грн, судовий збір 2422,40 грн, а всього 14 789 (чотирнадцять тисяч сімсот вісімдесят дев`ять) грн 33 коп.

Заочне рішення відповідачем ОСОБА_1 отримано 24.02.2026, про що свідчить довідка про доставку електронного документу до електронного кабінету ОСОБА_1 .

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Звертаючись до суду з позовом відповідачем не надано доказів того, що у судове засідання він не прибула з поважних причин, а також не повідомлено того, що відзив ним не подано з поважних причин. Матеріали справи свідчать, що про відкриття провадження у справі, про призначення судового засідання відповідач був належним чином повідомлений. Так, матеріали справи містять конверт, який було направлено за зареєстрованим місцем проживанням відповідача та який повернуто на адресу суду з поміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Окрім того, звертаючись до суду з заявою про перегляд заочного рішення позивач посилається на те, що відсотки нараховані неправомірно. Разом з тим, з досліджених матеріалів справи вбачається, що при ухвалені рішення судом перевірено розмір відсотків, період їх нарахування та враховано, що відсотки нараховані у межах строку кредитування за відсотковою ставкою, яка погоджена сторонами при укладені договору.

Також, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на те, що він має намір сплачувати борг та просить розстрочити виконання судового рішення, оскільки з заявою про розстрочку виконання рішення відповідач не позбавлений права звернутися у порядку виконання судового рішення.

Окрім того, посилання відповідача, що позивач не мав права звертатися до суду з позовом про стягнення заборгованості під час діє воєнного стану є безпідставними та не можуть бути підставою для скасування заочного рішення, оскільки воєнний стан не обмежує право на звернення до суду.

Отже, суд дійшов висновку, що відповідачем не зазначено та не доведено належними доказами, що докази, на які він посилається у заяві про перегляд заочного рішення мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Оскільки, докази, на які посилається відповідач в обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення, були предметом дослідження суду при заочному розгляді справи та враховані при її вирішені, суд вважає, що є всі підстави для відмови у скасуванні заочного рішення суду.

Інших доказів ОСОБА_1 не надано та матеріали справи не містять.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Згідно з ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст.287,288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

СУДДЯ І.В. СЕМІРЯД