ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/690/26
номер провадження 2/695/1805/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2026 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі судді Апанасенко К.І., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію прав та скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, визнання права власності на нерухоме майно,

УСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл земельної ділянки.

27.02.2026 ухвалою суду було відкрито провадження у справі, підготовче засідання у справі призначено на 24.03.2026.

До початку підготовчого засідання 24.03.2026 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію прав та скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, визнання права власності на нерухоме майно (одну другу частину садового будинку з господарськими спорудами). Зустрічна позовна заява підписана представником ОСОБА_1 , адвокатом Семенюк О.Г.

Підготовче засідання у справі не відбулося, оскільки сторони у справі не з`явилися в судове засідання, представник відповідача подала заяву про відкладення засідання на інший день.

Вирішуючи питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви для її спільного розгляду із позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл земельної ділянки, суд установив такі обставини.

У зустрічній позовній заяві у графі «ціна позову» вказано, що це «позов немайнового характеру, не підлягає грошовій оцінці».

Відповідно, позивач ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 3993,5 грн. як за три позовні вимоги немайнового характеру (1331,2*3).

Суд не погоджується з позицією позивача з огляду на положення чинного процесуального законодавства.

Як вбачається із змісту зустрічної позовної заяви, в ній поєднано вимоги немайнового і майнового характеру.

Немайновий характер мають вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію прав та скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно. Суд погоджується з тим, що за пред`явлення до суду цих вимог слід сплатити судовий збір як за вимоги немайнового характеру, оскільки вони не підлягають грошовій оцінці. При цьому, що оскільки зустрічну позовну заяву подано через систему «Електронний суд», при обчисленні судового збору застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Тобто за кожну з двох немайнових позовних вимог суду слід було би сплатити не 1331,20 грн, а 1331,20*0,8 = 1064,96 грн.

Водночас позовна вимоги визнати право власності на нерухоме майно (одну другу частину садового будинку з господарськими спорудами) є вимогою майнового характеру, оскільки підлягає грошовій оцінці, і це прямо передбачено законом. При цьому суд виходить із наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

У постанові Великої палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 25 квітня 2023 року у справі № 727/3827/22 викладено такі правові позиції з даного питання.

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10 (п. 16), суд не повинен визначати вартість майна вимогами майнового характеру, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» цей закон визначає правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів.

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

У цьому Законі, зокрема, майном, яке може оцінюватися, вважаються об`єкти в матеріальній формі, будівлі та споруди (включаючи їх невід`ємні частини), об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості, машини, обладнання, транспортні засоби тощо; паї, цінні папери; нематеріальні активи, у тому числі об`єкти права інтелектуальної власності; цілісні майнові комплекси всіх форм власності.

У порушення вимог ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить зазначення ціни позову, як і не надано доказів на підтвердження вартості спірного нерухомого майна на момент пред`явлення позову.

Тому позивачу слід подати докази, що підтверджують вартість спірного садового будинку відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» (звіт про оцінку майна, акт оцінки майна тощо) станом на дату подачі позову до суду, та доплатити судовий збір, з урахуванням оцінки вартості майна. Докази сплати судового збору слід надати суду.

Суд нагадує, що згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також суду не надані належні докази направлення відповідачу за зустрічною позовною заявою цієї позовної заяви.

Відповідно до абз. 2 ч.1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно з ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Позивач ОСОБА_1 надала суду копію чеку від 23.03.2026, що підтверджує направлення ОСОБА_2 певного рекомендованого листа. Однак опису вкладення до цього рекомендованого листа не додано. Тому суд не може дійти висновку про те, який саме документ було направлено ОСОБА_2 .

Позивачу ОСОБА_1 необхідно надати опис вкладення до рекомендованого листа, який підтвердить направлення відповідачеві за зустрічним позовом ОСОБА_2 копії позовної заяви з доданими до неї документами, як передбачено в ч. 7 ст. 43 ЦПК.

Отже, при поданні до суду зустрічної позовної заяви вимоги закону у повному обсязі не виконано. Невиконання вимог ЦПК України є підставою для залишення заяви без руху відповідно до ст. 185 ЦПК України з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків, наявних у позовній заяві.

Також 24.03.2026 до суду надійшло клопотання представника відповідача про витребування від приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О. матеріалів спадкових справ. Суд вирішив відкласти вирішення цього клопотання до моменту ухвалення рішення з приводу прийняття зустрічної позовної заяви до провадження або її повернення.

Керуючись ст. 13, 43, 175-177, 185, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію речових прав та скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, визнання права власності на нерухоме майно залишити без руху.

Запропонувати позивачу за зустрічною позовною заявою усунути недоліки, зазначені в позовній заяві, у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 та її представникові.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя К.І. Апанасенко