Справа № 385/1817/25
Провадження № 2/702/411/26
УХВАЛА

26.03.2026 м. Монастирище

Суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області Барська Т.М. за наслідками перевірки позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

16.03.2026 до Монастирищенського районного суду Черкаської області з Уманського міськрайонного суду Черкаської області, до якого в свою чергу із Гайворонського районного суду Кіровоградської області, надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Мотивами передачі справи з Гайворонського районного суду Кіровоградської області слугували відомості про те, що зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 .

Тобто суд, до якого звернулася позивач, вважає, що справа підсудна суду юрисдикція якого поширюється на зареєстроване місце проживання відповідача.

Вирішуючи питання про прийняття позовної заяви до розгляду суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області з`ясувала, що від шлюбу сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом з матір`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Отже, у цьому випадку підсудність справи визначається згідно з ч.2 ст. 28 ЦПК України за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача оскільки на її утриманні є малолітня дитина, і право обрати суд у цьому випадку належить тільки ОСОБА_1 .

За наведеного, справа за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підсудна саме Гайворонському районному суду Кіровоградської області.

За змістом ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Однак, якщо місцевий загальний суд помилково чи неправильно направив до суду справу, яка відноситься до його підсудності, а суд, якому була направлена справа (позовна заява), повернув її назад як направлену внаслідок порушення правил територіальної підсудності, то рішення суду, який повернув справу адресанту, не може розцінюватися як ознака спору щодо підсудності чи порушення заборони про передавання справ, встановленої статтею 32 ЦПК України.

Водночас розгляд судом предметно непідсудної йому справи може призвести до ухвалення незаконного рішення, обмежити право кожного на судовий захист належним судом, позбавити можливості скористатися правом на апеляційне чи касаційне оскарження рішення.

Ці висновки відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 серпня 2019 року у справі № 855/364/19.

Згідно з ч. 9 ст.187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Пунктом 1 ч.1ст. 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За наведених обставин, з урахуванням того, що розгляд справи по суті не розпочатий, позивач подала позовну заяву з дотриманням правил альтернативної підсудності, оскільки на її утриманні перебуває малолітня дитина, справа підлягає передачі за підсудністю до Гайворонського районного суду Кіровоградської області.

На підставі викладеного та керуючись ст. 27, 28, 31, 32, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (№ 385/1817/25) передати за територіальною підсудністю до Гайворонського районного суду Кіровоградської області (вулиця Великого Кобзаря, 3, місто Гайворон Кіровоградська область, 26300).

Копію ухвали про передачу справи за підсудністю направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя Тетяна БАРСЬКА