Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7264/25
Номер провадження 6/711/101/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2026 року Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді: Казидуб О.Г.

при секретарі: Шульга А.В.

за участю:

представника відповідача за дорученням: Кващук А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси матеріали заяви Ярош Сергія Васильовича, який діє в інтересах Державної казначейської служби України, про зміну порядку виконання рішення суду по справі за позовом ОСОБА_1 до Черкаської обласної прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органу досудового розслідування,-

ВСТАНОВИВ:

До Придніпровського районного суду м. Черкаси від Ярош Сергія Васильовича, який діє в інтересах Державної казначейської служби України, надійшла заява про зміну порядку виконання рішення суду по справі за позовом ОСОБА_1 до Черкаської обласної прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органу досудового розслідування.

Заява мотивована тим, що рішенням Придніпровського районного суду м, Черкаси від 09.10.2025 у справі за позовом ОСОБА_1 до Черкаської обласної прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органу досудового розслідування задоволено частково і стягнуто з Державного бюджету України на користь позивача моральну шкоду в розмірі 448266 грн. 67 коп., в задоволенні решти позовних вимог судом відмовлено.

Рішення суду учасниками справи в апеляційному порядку не оскаржувалось та набуло законної сили 24 листопада 2025 року.

На виконання рішення суду 14 січня 2026 року видано виконавчий лист, який позивачем подано для виконання до Головного управління Державної казначейської служби у Черкаській області 02 березня 2026 року.

Вказує, що, оскільки, нормами процесуального законодавства не передбачено зазначення у резолютивній частині відомостей про шлях списання коштів, вид рахунку з якого буде проведено відповідне безспірне списання коштів, субєкт виконання судового рішення Казначейство вважає, що належним способом виконання судових рішень у цій справі є стягнення на користь позивача з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України визначеної судом суми моральної шкоди.

Вважає, що у суду наявні усі підстави для зміни способу та порядку виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09 жовтня 2025 року шляхом стягнення з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь позивача моральну шкоду в розмірі 448266 грн. 67 коп.

Просить суд змінити порядок виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09 жовтня 2025 року у справі № 711/7264/25 шляхом стягнення з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 моральної шкоди в розмірі 448266 грн. 67 коп.

Представник заявника Державної Казначейської служби України за дорученням Ярош Сергій Васильович в судове засідання не з`явився, надавши через систему «Електронний суд» заяву про розгляд справи за його відсутності. Також зазначив, що Казначейство підтримує заяву та просить її задоволити.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі. Про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник відповідача Черкаської обласної прокуратури за дорученням Кващук Анна Миколаївна в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення заяви.

Заслухавши думку представника відповідача Черкаської обласної прокуратури за дорученням Кващук Анни Миколаївни, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. (ч.ч.1,3).

Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах, вирішуються судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, якщо інше не визначено цим розділом. (ч.1 ст.446 ЦПК України).

Судом встановлено, що 09 жовтня 2025 року рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси по справі № 711/7264/25 позовні вимоги ОСОБА_1 до Черкаської обласної прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органу досудового розслідування задоволено частково. Стягнуто з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України шляхом списання у безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 448266 грн. 67 коп. Решті відмовлено.

Відповідно до матеріалів справи, вищевказане рішення не оскаржувалося та набрало законної сили 24 листопада 2025 року.

На виконання вищевказаного рішення Придніпровським районним судом м. Черкаси видано виконавчий лист, де боржником вказана Державна казначейська служба України.

Суд зазначає, що під зміною способу і порядку виконання рішення слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими. Наприклад, зміна способу виконання рішення можлива шляхом видозмінення зазначеної у рішенні форми (грошової чи майнової) виконання, тобто за відсутності у боржника присудженого позивачеві майна в натурі або грошових коштів, достатніх для покриття заборгованості. Підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим судом способом.

Також суд звертає увагу на той факт, що, змінюючи спосіб і порядок виконання судового рішення, суд не може змінювати останнє по суті.

Кошти державного бюджету належать на праві власності державі. Отже, боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних відносин (ч .2 ст.2 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст. 170 ЦК України держава набуває і здійснює права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Згідно з пунктом 4 положення про Державну казначейську службу України, затвердженого Указом Президента України від 13.04.2011 № 460/2011, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, є Державна казначейська служба України (Казначейство України), яка, зокрема, здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Таким чином, відповідачем у справі є держава, яка бере участь у справі через відповідний орган державної влади. Кошти на відшкодування шкоди державою підлягають стягненню з Державного бюджету України, тому відсутня необхідність зазначення у резолютивній частині рішення таких відомостей, як орган, через який грошові кошти мають перераховуватись, або номера чи виду рахунку, з якого має бути здійснено стягнення/списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, а не в резолютивній частині рішення (постанова Великої Палати Верховного Суду, від 19 червня 2018 року у справі № 910/23967/16, провадження № 12-110гс18, на яку заявники покликаються у касаційних скаргах).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 у справі №910/23967/16, провадження № 12-110цс18, вказано, що у випадку, коли шкода завдається органом державної влади, його посадовою або службовою особою, відшкодовувати таку шкоду зобов`язана держава, яка бере участь у справі через відповідні органи: орган, дії, бездіяльність якого призвели до негативних наслідків, та орган Державної казначейської служби України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.12.2020 у справі № 752/17832/14-ц, провадження № 14-538цс19, зазначено, що у цивільному судочинстві держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями саме у спірних правовідносинах, зокрема і представляти державу в суді. У справах про відшкодування шкоди державою вона бере участь як відповідач через той орган, діяннями якого завдано шкоду. Хоча наявність такого органу для того, щоб заявити відповідний позов до держави України, не є обов`язковою. Участь у вказаних справах ДКСУ чи її територіальних органів не є необхідною.

Відповідно, суд в своєму рішенні, зокрема, в резолютивній його частині має вказувати про стягнення судових витрат саме з держави Україна за рахунок коштів державного бюджету України.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові ВС за № 711/1765/22 від 24.04.2024 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України "Про виконавче провадження" рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Виконання судових рішень, коли боржник - держава вимагає взаємодії між стягувачем, державним органом, органом державної виконавчої служби та Державною казначейською службою. Рішення про стягнення коштів виконуються органами Казначейства у порядку черговості надходження документів стягувачів та в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків державного органу.

В цивільному судочинстві обов`язковість виконання судового рішення має особливо важливе значення, оскільки, виходячи із завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту прав, свобод та інтересів осіб судовий захист може вважатися ефективним лише за умови своєчасного та належного виконання судового рішення, зазвичай, боржником в якому є держава в особі її компетентних органів, а тому суд, здійснюючи судовий контроль та застосовуючи інші пов`язані процесуальні засоби, повинен максимально сприяти реалізації конституційної засади обов`язковості судового рішення.

В даному випадку обставини, що ускладнюють належним чином виконати судове рішення в цивільній справі, є відсутність зазначення у виконавчому листі боржником сторони по справі, за рахунок бюджетних асигнувань якої необхідно здійснити виконання рішення.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку про задоволення заяви, оскільки заявником обгрунтовано необхідність зміни способу та порядку виконання рішення для забезпечення його реального виконання та відповідна зміна не змінює суті судового рішення.

При винесенні даної ухвали суд бере до уваги, що рішення не виконано і не втратило своєї законної сили.

Нормами ст. 124 Конституції України визначено, що судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України.

Невиконання судового рішення, яке набуло законної сили, або надання йому переоцінки суперечить принципу верховенства права, складовою якого є принцип правової визначеності.

На підставі викладеного та керуючисьст. 129-1 Конституції України, Законом України «Про виконавче провадження», ст. ст. 4, 5, 12, 13, 18, 260, 353-355, 432, 435, 442, 15.5)Перехідних положень ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву Ярош Сергія Васильовича, який діє в інтересах Державної казначейської служби України, про зміну порядку виконання рішення суду по справі за позовом ОСОБА_1 до Черкаської обласної прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органу досудового розслідування задоволити.

Змінити спосіб та порядок виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09 жовтня 2025 року по справі № 711/7264/25, а саме, стягнути з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 448266 грн. 67 коп.

Визначити боржником за виконавчим листом Придніпровського районного суду м. Черкаси по справі № 711/7264/25 виданого 14.01.26 держава Україна.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Черкаського апеляційного суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: О. Г. Казидуб