У Х В А Л А

11 лютого 2026 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Крупина Ю. А., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 (як правонаступника ОСОБА_2 ) до ОСОБА_3 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ), треті особи Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна, про визнання заповіту недійсним, -

яка об`єднана з позовною заявою Першого заступника прокурора Подільського району м. Києва в інтересах недієздатного ОСОБА_4 до ОСОБА_2 (помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , правонаступником є ОСОБА_1 ), ОСОБА_3 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ), треті особи Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна, про визнання заповіту частково недійсним і визнання права на обов`язкову частку у спадщині, -

В С Т А Н О В И В :

25.11.2024 на підставі постанови Київського апеляційного суду від 13.11.2024 в провадження Подільського районного суду м. Києва надійшла справа

- за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи Головне управління юстиції м. Києва, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна, про визнання заповіту недійсним,

яка об`єднана з позовною заявою

- Першого заступника прокурора Подільського району м. Києва в інтересах недієздатного ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи Головне управління юстиції м. Києва, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна, про визнання заповіту частково недійсним і визнання права на обов`язкову частку у спадщині.

Так, в грудні 2012 року ОСОБА_2 у власних інтересах та в інтересах недієздатного ОСОБА_4 звернувся до суду з даним позовом, просив визнати недійсним заповіт ОСОБА_5 на ім`я ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Литвиновою Н.М. 03 грудня 2011 року.

У вересні 2013 року перший заступник прокурора Подільського району м. Києва звернувся в інтересах недієздатного ОСОБА_6 з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , в якому просив визнати за недієздатним спадкоємцем за законом ОСОБА_6 право власності на обов`язкову частку в спадщині в розмірі половини від 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 28 листопада 2013 року позови об`єднані в одне провадження.

Позивач за первісним позовом ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Його спадкоємцем є ОСОБА_1 .

Відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1

22.01.2025р. судом отримано відомості з Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори про відсутність зареєстрованої спадкової справи після смерті ОСОБА_3 .

Судом вжито заходів щодо розшуку потенційних спадкоємців померлого ОСОБА_3 .

Згідно листа Центрального ВДРАЦС Управління державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 18.04.2025 встановлено, що у ОСОБА_3 було два сини:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Зі спадкової справи, відкритої після смерті ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_8 , вбачається, що після його смерті спадкоємцями першої черги стали його дочка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та дружина ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч. 3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відтак, спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 могли бути - син померлого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та за правом представлення в порядку ст. 1266 ЦК України онука ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , у разі, якби дані особи фактично прийняли спадщину, будучи зареєстрованими з померлим за однією адресою.

Ухвалою Подільського районного суду м.Києва від 19.06.2025 витребувано з Центру надання адміністративних послуг Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації інформацію:

- про усіх осіб, які були зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 , станом на 27 жовтня 2021 року у м.Києві, тобто в квартирі, в якій на момент смерті був зареєстрованим ОСОБА_3 .

- відомості про місця реєстрації ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (актовий запис про народження №254 від 14.02.1960 р.н, здійснений Шевченківським ВДРАЦС ЦМУЮ м. Київ) за період з 1 січня 2021 року.

Відповідно до листа Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 17.07.2025 №108-8279 за адресою: АДРЕСА_2 станом на 27 жовтня 2021 року у м. Києві був зареєстрованим лише ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 . Відомості про реєстрацію в м.Києві його сина ОСОБА_7 відсутні (т.5, а.с.39).

Отже, отримана інформація дає підстави для висновку, що після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , спадщину, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , ніхто не прийняв.

Попри це, за свого життя ОСОБА_3 подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини на підставі заповіту, який оскаржується в даній справі, яка відкрилася після смерті ОСОБА_5 ..

З цих підстав, ОСОБА_3 був відповідачем за первісним позовом ОСОБА_2 та позовом прокурора в інтересах ОСОБА_4 .

Так, у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судом роз`яснено, що при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Оскільки відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та суд не встановив його спадкоємців, суд констатував необхідність заміни сторони, яка померла, на орган місцевого самоврядування - Київську міська раду.

Так, ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12.11.2025р. у справі за позовом ОСОБА_1 (як правонаступника ОСОБА_2 ) до ОСОБА_3 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ), треті особи Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна, про визнання заповіту недійсним замінено померлого відповідача ОСОБА_3 на належного відповідача - Київську міську раду.

Даною ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12.11.2025р. запропоновано Подільській окружній прокуратурі м. Києва ініціювати питання про заміну відповідачів їх правонаступниками у справі за її позовом до нині померлих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

У судове засідання, призначене на 29 січня 2026 р. представник Подільської окружної прокуратури міста Києва не з`явився; суд відклав розгляд справи на 11.02.2026 р.

У судове засідання 11.02.2026 р. представник прокуратури не з`явився повторно, нову редакцію позовної заяви з уточненням кола відповідачів не подав, про день час та місце підготовчого засідання повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові ВС від 22.05.2019 року в справі № 310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Також, відповідно до позиції Верховного Суду, яка зазначена у постанові від 12.08.2022 року в справі № 686/32906/19, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в підготовче/судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в підготовче/судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Отже, суд з врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що представник прокуратури повторно не з`явився у підготовче засідання, також представником не надано заяви про розгляд справи за його відсутності, не надано нової редакції позовної заяви із зазначенням правонаступників померлих осіб, суд надходить до висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 44, 200, 257, 352, 353 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву Першого заступника прокурора Подільського району м. Києва в інтересах недієздатного ОСОБА_4 до ОСОБА_2 (помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , правонаступником є ОСОБА_1 ), ОСОБА_3 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ), треті особи Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна, про визнання заповіту частково недійсним і визнання права на обов`язкову частку у спадщині, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні при її оголошенні, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяТ. В. Войтенко