Провадження №2/523/1143/26
У Х В А Л А

"25" березня 2026 р.

Пересипський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Кисельова В.К.

за участю секретаря Дзюба Г.І.

за участю позивача ОСОБА_1

за участю відповідача - ОСОБА_2

представників відповідача адвокатів Голосова Ю.В, Сіржанта Ю.В., Каращенко Ю.В.

за участю представника органу опіки та піклування Дмитрієвої Т.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Голосіївська районна в м. Києві державна адміністрація, Пересипська районна адміністрація Одеської міської Ради про визначення порядку та способів участі батька у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Голосіївська районна в м. Києві державна адміністрація, Пересипська районна адміністрація Одеської міської Ради про визначення порядку та способів участі батька у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою.

18 жовтня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з вказаним позовом та просив:

-визнати нечинним розпорядження Солом`янської районної в місті Києві державшої адміністрації від 23.02.2018 року № 124 «Про визначення місця проживання малолітньої дитини»;

-визначити місце проживання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з батьком - ОСОБА_1 ;

-відібрати малолітню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від матері ОСОБА_2 та передати батькові ОСОБА_1 ;

У разі не задоволення судом позовної вимоги про визначення місця проживання дитини з батьком та відібрання дитини від матері, визначити ОСОБА_1 наступний спосіб та порядок участі у вихованні малолітньої ОСОБА_3 шляхом проживання (перебування) малолітньої доньки разом з батьком, згідно наступного графіка:

-першого та третього тижня кожного місяця за місцем проживання або перебування ОСОБА_1 , зареєстрованим у встановленому законом порядку з 12 годин. 00 хвилин понеділка поточного тижня до 12 годин 00 хвилин понеділка наступного тижня;

-у разі пропуску встановленого графіку участі у вихованні ОСОБА_3 з вини ОСОБА_1 , періодичність не поновлюється. Відповідальність щодо дитини за час знаходження дитини у батька несе батько. Витрати на утримання дитини несе особисто батько у час, коли дитина знаходиться відповідно до графіку з батьком. Витрати щодо зміни місця перебування дитини, згідно встановленого графіку участі у вихованні ОСОБА_3 несе батько в момент, коли батько забирає доньку до свого місця проживання або перебування;

-батьки ОСОБА_3 зобов`язані повідомляти один одного про місце знаходження дитини та осіб, які допомагають у догляді за дитиною, щоденно, в той час, коли дитина, згідно встановленого графіку участі у вихованні, з одним із них не перебуває, письмово або засобами смс повідомлень;

-визначити ОСОБА_1 способи участі у вихованні ОСОБА_3 в той час, коли дитина перебуває матір`ю за місцем проживання/знаходженням матері, зареєстрованим у встановленому законом та/або за місцем проживання/знаходження дитини, зареєстрованим у встановленому Законом порядку кожного вівторка та четверга з 14.00 до 18.00;

-зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод у вихованні ОСОБА_3 та передавати доньку ОСОБА_1 відповідно до встановленого графіку;

-за ОСОБА_1 закріпити право на проведення канікулярних та святкових днів з дитиною відповідно до наступного графіку:

щорічно під час осінніх, зимових, весінніх, канікул дитини - кожна перша половина канікул;

щорічно під час літніх канікул - кожна перша половина кожного місяця літніх канікул;

святкування Дня народження батька дитини разом з дитиною, не зважаючи на випадок накладення в цей день перебування ОСОБА_4 з матір`ю. Винятковими випадками є: відсутність дитини на території міста через перебування на оздоровленні/ відпочинку разом з матір`ю в межах встановленого графіку участі у вихованні; хвороби дитини, що підтверджується відповідними довідками медичного закладу;

святкування Нового Року, Різдва, дні народження членів сімей, святкування іншого порядку - поперемінно рік через рік, кожного не парного року. Святкування Дня народження дитини ОСОБА_3 з батьком поперемінно рік через рік, кожного не парного року.

У разі перебування дитини з матір`ю на Новий Рік та День народження дитини визначити ОСОБА_1 наступний графік побачень з дитиною, а саме: з 12.00 до ІНФОРМАЦІЯ_2 та ІНФОРМАЦІЯ_3 та у День народження дитини.

Зобов`язати ОСОБА_2 :

не чинити перешкод у здійснені спілкування ОСОБА_1 з ОСОБА_5 засобами телефонного та інших видів електронного зв`язку;

надавати можливість ОСОБА_3 для спілкування з батьком у час коли дитина перебуває з матір`ю.

вирішувати спільно з ОСОБА_1 вибір дошкільних та шкільних навчальних закладів (та інші питання щодо виховання ОСОБА_3 ), які має відвідувати ОСОБА_3 ;

повідомляти про зміну місця перебування доньки не пізніше ніж за 2 дні до моменту переміщення, засобом телефонного зв`язку шляхом здійснення дзвінків на телефонний номер позивача, а саме: НОМЕР_1

повідомити позивачу власний телефонний номер для надання можливості регулярно спілкуватись з донькою засобами телефонного (не обмежуючись) зв`язку, а також повідомляти про зміну власного телефонного номеру, в разі якщо таке відбудеться.

Встановити наступний спосіб утримання доньки: батьки несуть персональну відповідальність за утримання ОСОБА_3 у той період коли дитина перебуває з кожним із батьків.

У разі не задоволення судом позовних вимог про визначення місця проживання дитини з батьком та відібрання дитини та позовної вимоги про почергову участь у вихованні ОСОБА_3 , визначити ОСОБА_1 наступні способи участі ОСОБА_1 у вихованні ОСОБА_3 , а саме:

1) Етап перший - з часу ухвалення судового рішення до початку навчання дитини у шкільному закладі (дошкільний період);

2) Етап другий - до досягнення дитиною 14-ти років

На першому етапі (дошкільний період):

1.1.У понеділок, середу та п`ятницю першого та третього тижня кожного місяця з 17 год. 00 хв. (час коли дитина залишає дошкільний освітній заклад) до 19 год. 00 хв. години виключно в присутності батька. У разі якщо дитина не відвідує дошкільний заклад, встановити батькові наступні часі в даний період, а саме: з 11 год. 00 хв. до 19 год.00 хвилин.

1.2.У вівторок, четвер другого та четвертого тижня кожного місяця з 17 год. 00 хв. (час коли дитина залишає дошкільний освітній заклад) до 19 год. 00 хв., виключно у присутності батька. У разі якщо дитина не відвідує дошкільний заклад, встановити батькові наступні часи в даний період, а саме: з 11 год.00 хв. до 19 год.00 хвилин.

1.3.Щомісячно кожного другого та четвертого тижня кожного місяця з 17 год. 00 хв. п`ятниці і до 18 год. 00 хв. наступної за нею неділі;

1.4.Щорічно під час літнього періоду з 01 червня по 31 серпня кожні перші 15 днів, кожного місяця;

Батько дитини має попередити матір дитини засобом телефонного зв`язку заздалегідь, але не пізніше ніж за 2 години в разі неможливості використання часу на спілкування з дитиною.

Мати дитини має попередити батька дитини засобом телефонного зв`язку заздалегідь, але не пізніше ніж за 2 години в разі настання непереборних обставин (хвороба дитини, лікування за якою відбувається в домашніх умовах за місцем проживання матері дитини), що можуть унеможливити батькові дитини використати визначений за графіком час на спілкування за дитиною. Факти наявності непереборних обставин (хвороба дитини лікування за якою відбувається в домашніх умовах за місцем проживання матері дитини) мають бути підтверджені довідкою уповноваженого державного або приватного закладу охорони здоров`я. У разі лікування дитини у стаціонарному закладі охорони здоров`я, батько дитини має право знаходитись біля дитини протягом всього часу лікування якщо інше не визначене правилами лікувального закладу, щодо здійснення лікування. Батьки зобов`язані повідомляти один одного у разі хвороби дитини у будь-який час доби.

На другому етапі (шкільний період і до досягнення 14 річного віку дитиною):

2.1.У понеділок, середу та п`ятницю, першого та третього тижня кожного місяця з 14 год. 00 хв. (час коли дитина залишає шкільний освітній заклад) до 18 год. 00 хв.;

2.2.У вівторок, четвер другого та четвертого тижня кожного місяця з 14 год. 00 хв. (час коли дитина залишає шкільний освітній заклад) до 18 год. 00 хв.;

2.3 Щомісячно другого та четвертого тижня кожного місяця з 18 год. 00 хв. п`ятниці і до 18 год. 00 хв. наступної за нею неділі;

2.4.Щорічно під час літніх канікул кожні перші 15 днів, кожного місяця літніх канікул;

2.5.Щорічно під час осінніх, зимових, весінніх канікул - кожна перша половина канікул;

Батько і мати дитини мають повідомляти один одного про місце перебування дитини під час перебування дитини з іншим з батьків в періоди спілкування, зазначені в п.п. 2.4-2.5.

Батько дитини має попередити матір дитини засобом телефонно зв`язку заздалегідь, але не пізніше ніж за 2 години в разі неможливості використання часу на спілкування з дитиною.

Мати дитини має попередити батька дитини засобом телефонного зв`язку заздалегідь, але не пізніше ніж за 2 години в разі настання непереборних обставин (хвороба дитини, лікування за якою відбувається в домашніх умовах за місцем проживання матері дитини), що можуть унеможливити батькові дитини використати визначений за графіком час на спілкування за дитиною. Факти наявності непереборних обставин (хвороба дитини, лікування за якою відбувається в домашніх умовах за місцем проживання матері дитини) мають бути засвідчені довідкою уповноваженого державного або приватного закладу охорони здоров`я. У разі лікування дитини у стаціонарному закладі охорони здоров`я, батько дитини має право знаходитись біля дитини протягом всього часу лікування, якщо інше не визначене правилами лікувального закладу, щодо здійснення лікування. Батьки зобов`язані повідомляти один одного у разі хвороби дитини у будь-який час.

Встановити наступний спосіб виконання рішення суду у частині визначених часів побачення ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , а саме: дитина має передаватись батькові вдягнена по сезону, по погоді. У разі коли батько забирає дитину з дошкільного/шкільного закладу у періоди визначені п.І, II дитину батько забирає самостійно за адресою дошкільного/шкільного закладу. У разі коли батько забирає дитину у періоди часу визначених п.1.3, 1.4, 2.3, 2.4, 2.5 батько дитини забирає дитину за зареєстрованою адресою проживання/перебування матері дитини у визначеному Законом порядку.

У період, коли дитина проводить з батьком час більший ніж 24 години, мати дитини має забезпечити дитину достатньої кількістю змінного одягу на весь період перебування дитини з батьком.

В обгрунтування своїх вимог позивач зазначив, що розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 23.02.2018 року № 124, визначено місце проживання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з матір`ю, ОСОБА_2 . Наразі, зазначене рішення не відповідає дійсним обставинам справи. Малолітня донька фактично проживає за іншою адресою, ніж тією, для якої таке рішення було видано, порушує право дитини на особисте спілкування з батьком, переховує дитину та не належно виконує батьківські обов`язки.

Відповідачка позовні вимоги не визнала у повному обсязі, посилаючись на те, що примусові регулярні зустрічі малолітньої доньки із батьком, шляхом подорожей до інших міст є психологічно та фізично обтяжливими для дитини такого віку, призведе до порушення звичайного укладу її життя, завадить нормальному вихованню дитини та з огляду на нестабільний психологічний стан дівчинки загрожує додатковими психологічними потрясіннями, у зв`язку з чим суперечить інтересам дитини. Під час спільного життя ОСОБА_1 ніколи не працював, не утримував родину, не займався та не цікавився спільною донькою, не купував одягу, іграшок, не сплачував за відпочинок, а навпаки розповідав, що дитину треба утримувати в куті, та щоб вона не могла звідти вийти, а коли вона плакала він проявляв агресію та кричав, щоб вона «закрила свій рот» тому, що він не чув телевізор, або не міг зосередитися на грі у танки. Позивач часто сварився з відповідачем, психологічно принижував, без узгодження брав гроші з гаманця відповідача. Дитина була часто свідком агресії відносно відповідачки , а періодично він зривався і на доньку. Донька плакала, просила відпустити матір. ОСОБА_4 не відчувала прихильності до позивача, не сприймала його, як батька та взагалі називала по імені. Після розлучення донька постійно проживає з матір`ю, знаходиться на її одноособовому утриманні, позивач не бере участі у вихованні та утриманні. Після початку окремого проживання сторін агресія та неадекватна поведінка з боку позивача не припинилася, а навпаки посилилася. ОСОБА_1 кожного дня приходив до квартири, де мешкала відповідачка з донькою, без будь-яких домовленостей та запрошень, грюкав у двері, що лякало дитину, безперестанно дзвонив у дзвінок, кричав, лаявся, погрожував, вривався в квартиру, викрадав ключі від неї, застосовував фізичне насилля, переслідував, погрожував викраденням дитини, вів себе непристойно, ображав, тому побоюючись за життя дитини і своє вона змушена була кожного разу викликати поліцію. Після останніх відвідувань батька дитина скаржилася, що батько кричав, хапав її за ноги, робив їй неприємно. В результаті донька почала ховатися від батька, говорити, що він її лякає. Протягом тривалого часу відповідачка за допомогою фахівців психологів, неврологів займалася відновленням та корекцією психоемоційного стану доньки. Було встановлено діагноз гостра неврологічна реакція з загрозою формування стійкого невротичного стану. Єлизавета стала тривожною, порушився нормальний сон, з`явилася плаксивість. Від кожного дзвінка у двері стала ховатися у шафі, побоюючись, що це прийшов батько. Дитина категорично не бажає бачитися з батьком, згадка про нього викликає паніку та розпач. Відповідачка зверталася до правоохоронних органів для захисту від насилля.

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 22.12.2023р. позовні вимоги ОСОБА_1 , який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації, третя особа: Голосіївська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання нечинним рішення органу опіки та піклування, визначення місця проживання дитини з батьком, визначення способів участі батька у особистому вихованні дитини та спілкуванні з дитиною, задовольнити частково.

Визначено порядок та способи участі батька ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 :

кожної першої та третьої суботи та неділі місяця з 10 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв. у населеному пункті за місцем проживання дитини ОСОБА_3 , у присутності матері дитини ОСОБА_2 в перші три місяці з дня набрання рішенням законної сили (після спливу вказаного строку - без присутності матері дитини);

через три місяці, другого та четвертого тижня кожного місяця з 18 год. 00 хв. п`ятниці і до 18 год. 00 хв. наступної за нею неділі,

у понеділок, середу та п`ятницю, першого та третього тижня кожного місяця з 14 год 00 хв до 18 год 00 хв;

у вівторок, четвер другого та четвертого тижня кожного місяця з 14 год 00 хв до 18 год 00 хв;

необмежене спілкування батька з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного засобу зв`язку;

спільного відпочинку батька з донькою :

-щорічно під час осінніх, зимових, весняних канікул дитини - половина канікул,

-щорічно під час літніх канікул 15 днів кожного місяця літніх канікул;

-святкування Дня народження батька дитини разом з дитиною. Винятковими випадками неможливості cвяткування є відсутність дитини на території міста через перебування на оздоровленні / відпочинку разом з матір`ю в межах встановленого графіку участі у вихованні, або хвороби дитини, що підтверджується відповідними довідками медичного закладу;

-святкування Нового Року, Різдва - поперемінно рік через рік, кожного не парного року,

-святкування Дня народження дитини ОСОБА_3 з батьком поперемінно рік через рік, кожного не парного року,

-у разі перебування дитини з матір`ю на Новий Рік та День народження визначити ОСОБА_1 побачення з дитиною в ці дні з 12 год 00 хв до 16 год 00 хв.

Батько і мати дитини мають повідомляти один одного про місце перебування дитини під час перебування дитини з іншим з батьків в періоди спілкування

Батько дитини має попередити матір дитини засобом телефонного зв`язку заздалегідь, але не пізніше ніж за 2 години в разі неможливості використання часу на спілкування з дитиною.

Мати дитини має попередити батька дитини засобом телефонного зв`язку заздалегідь, але не пізніше ніж за 2 години в разі настання непереборних обставин (хвороба дитини, лікування за якою відбувається в домашніх умовах за місцем проживання матері дитини), що можуть унеможливити батькові дитини використати визначений за графіком час на спілкування за дитиною. Факти наявності непереборних обставин (хвороба дитини, лікування за якою відбувається в домашніх умовах за місцем проживання матері дитини) мають бути засвідчені довідкою уповноваженого державного або приватного закладу охорони здоров`я. У разі лікування дитини у стаціонарному закладі охорони здоров`я, батько дитини має право знаходитись біля дитини протягом всього часу лікування, якщо інше не визначене правилами лікувального закладу, щодо здійснення лікування. Батьки зобов`язані повідомляти один одного у разі хвороби дитини у будь-який час.

Зобов`язати ОСОБА_2 :

- повідомляти про зміну місця перебування ОСОБА_3 не пізніше ніж за 2 дні до моменту переміщення, засобом телефонного зв`язку шляхом здійснення дзвінків на телефонний номер ОСОБА_1 , а саме: НОМЕР_1 ;

- повідомити ОСОБА_1 телефонний номер для надання ОСОБА_1 можливості регулярно спілкуватись з ОСОБА_3 засобами телефонного зв`язку;

- не перешкоджати ОСОБА_1 у прийняті участі у виховані та спілкуванні з малолітньою донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за встановленими порядком та способами.

Постановою Одеського апеляційного суду від 06.06.2024р. рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 22.12.2023р. було залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 27.11.2024р. було частково задоволено касаційну скаргу представника ОСОБА_2 адвоката Каращенко Юлії Валеріївни та рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 12 грудня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 06 червня 2024 року в частині вирішення первісного позову про визначення порядку та способів участі батька у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою скасувати, справу в цій частині направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

У вищевказані постанові Верховний Суд звернув увагу, що належна увага повинна приділятись поглядам та думці дитини відповідно до її віком і зрілості. Право бути почутою є правом дитини, а не обов`язком. У кожній конкретній ситуації опитування дитини здійснюється із врахуванням її віку та можливості висловити її думку. На час ухвалення рішення судом першої інстанції дитині виповнилося 8 років, на час ухвалення постанови апеляційним судом 9 років, проте судді не вжили заходів для з метою заслухати думку дитини.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 23.12.2024р. судом було відкрите загальне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання у справі.

В процесі підготовчого розгляду справи 27.05.2025р. відповідачкою ОСОБА_2 було подано клопотання про призначення судової психологічної експертизи. У клопотанні зазначено, що проведення судової психологічної експертизи є необхідним для з`ясування питань стосовно прихильності дитини до одного з батьків. Так, заперечення проти позовних вимог, серед іншого, ґрунтуються на негативному ставленні дитини до батька, а також на наявності індивідуально-психологічних особливостей батька, які спроможні негативно вплинути та вже вплинули на розвиток дитини. Наявні в матеріалах справи висновки не містять відповіді на питання, які містяться в даному клопотанні. Крім того, наявні висновки зроблені лише на підставі спілкування з малолітньою ОСОБА_3 , однак, дослідження проводились без участі батька. Іншого способу отримати відповіді на поставлені питання не вбачається за можливе.

Проведення позивачка просила доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Ухвалою Пересипського районного суду м. Одеси від 03.09.2025р. було вирішено клопотання відповідачки ОСОБА_2 від 27.05.2025р. щодо призначення судової психологічної експертизи вирішити після надання пояснень в судовому засіданні в процесі розгляду справи по суті сторонами у справі, а також заслуховування думки малолітньої ОСОБА_3 .

Ухвалою Пересипського районного суду м. Одеси від 15.10.2025р. судом було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

13.03.2026р. судом було проведення опитування малолітньої ОСОБА_3 за участю психолога.

23.03.2026р. відповідачкою ОСОБА_2 було подано клопотання про призначення судової психологічної експертизи, у даному клопотання ставились додаткові питання експерту.

В судовому засіданні відповідачка ОСОБА_2 , а також її представники наполягали на призначення експертизи, при цьому ОСОБА_2 запевнила, що оплата проведення експертизи буде здійснена своєчасно, а тому вона виконує всі клопотання експерта.

Позивач ОСОБА_1 заперечував проти призначення експертизи, посилаючись на те, що дане клопотання направлено лише для затягування розгляду справи, оскільки експертиза може тривати значний час. Окрім того, відповідачка ОСОБА_1 перебуває за межами України, а також з нею може бути дитина, а тому не має гарантії, що вона повернеться до України та забезпечить безпосереднє спілкування експерта з психологом.

Представник органу опіки та піклування вважав призначення експертизи доцільним, якщо цього потурбує захист дитини.

Суд, заслухавши пояснення сторін, проаналізувавши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Так, відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

В процесі розгляду справи відповідачка посилалась на те, що дитина була часто свідком агресії відносно відповідачки, а періодично він зривався і на доньку..Після розлучення донька постійно проживає з матір`ю, але після початку окремого проживання агресія та неадекватна поведінка з боку позивача не припинилася, а навпаки посилилася. ОСОБА_1 кожного дня приходив до квартири, де мешкала відповідачка з донькою, без будь-яких домовленостей та запрошень, грюкав у двері, що лякало дитину, безперестанно дзвонив у дзвінок, кричав, лаявся, погрожував, вривався в квартиру, викрадав ключі від неї, застосовував фізичне насилля, переслідував, погрожував викраденням дитини, вів себе непристойно, ображав, тому побоюючись за життя дитини і своє вона змушена була кожного разу викликати поліцію. Протягом тривалого часу відповідачка за допомогою фахівців психологів, неврологів займалася відновленням та корекцією психоемоційного стану доньки. Було встановлено діагноз гостра неврологічна реакція з загрозою формування стійкого невротичного стану.

Необхідно відзначити, що в матеріалах справи є декілька психологічних досліджень, які стосуються психологічного стану дитини - ОСОБА_3 .

1. За протоколами психоконсультаційного дослідження ТОВ «Медичний центр «Добробут-Поліклініка» від 19 жовтня , 09 листопада та 17 грудня 2018 року, 14 січня 2019 року рекомендовано корекційну роботу з дитиною, створення спокійного середовища для стабілізації стану дитини. Зазначено, що дитина емоційно прив`язана до матері і на даний час розлука або відсутність матері, яка є стабілізатором для дитини, погіршать стан дитини та збільшать рівень її тривоги;(Т.1, а.с. 147-149)

2. За результатами дослідження Міжнародного Гуманітарного Центру ,який проведено у грудні 2018 року за участю психолога ОСОБА_6 , було зазначено, що при відтворенні своєї сім`ї дівчинка зображала себе поруч з мамою та дідусем і бабусею, а тата вона ставила на відстані позаду. Матір для дитини є адаптивним партнером, який є чутливим та підтримуючим до її потреб, які змінюються у процесі розвитку. Під час гри ОСОБА_4 могла зупинитися і ніби згадуючи щось погане говорила про тата «Тато злий. Він бив маму і бабусю. Я придумала, що його потрібно побити ногами». Психоемоційний стан дитини та її матері свідчать про високий рівень тривожності, стрес та психологічну травмованість дитини, наслідком того, що дитина неодноразово знаходилася в самій глибині конфлікту, стало і стремління дівчинки самотужки покарати свого батька за насильство щодо матері і бабусі. Такий розвиток агресивності дитини разом з бажанням встановити справедливість є досить небезпечним, оскільки така поведінка може проявлятися і в інших умовах щодо інших дітей чи тварин. Рекомендовано дитині пройти довготривалу реабілітаційну програму з психологом, припинити зустрічі батька з дитиною у зв`язку з його агресивною поведінкою (Т.7, а.с. 46-53);

3. Згідно висновку судово-психіатричного експерта №19 складеного відділом судово-психіатричних експертиз ДУ «ЦПЗМНА МОЗ» за заявою представника ОСОБА_2 , Єлизавета виявляє найбільшу прихильність до своєї матері та значуще позитивне ставлення до неї, виявляє любов та прив`язаність до матері , лагідне шанобливе ставлення до неї, сильний емоційний зв`язок. До батька дитина виявляє виражене негативістичне ставлення, прихильності до нього вона не виявляє, а навпаки під час обговорення особистості батька у дитини спостерігається виражена тривога, страх з регресивною поведінкою та негативізм (Т.4, а.с. 152-162);

4. 26 липня 2019 року складено висновок експертів №23/19 за результатами проведення комісійної психологічної експертизи ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , за заявою ОСОБА_2 . Згідно з дослідженням ОСОБА_3 має виражене позитивне ставлення до матері, ставлення до батька на час проведення дослідження є негативним, дитина відчуває відносно батька страх та не бажає зустрічатися з ним. Для забезпечення найліпших інтересів дитини з психологічної точки зору експертами рекомендовано: залишення дитини з матір`ю, припинення зустрічей з батьком до проведення ним всебічного психологічного обстеження і за необхідністю відповідних психологічних консультацій (терапії) Після проходження відповідної програми та зміни батьком поведінкової стратегії , зустрічі з донькою можливі за її бажанням та у присутності людини, якій дитина довіряє та на яку може психологічно обпертися (матір, дідусь, психолог тощо) (Т.7,а.с. 85-103);

5. За висновком практичного психолога ОСОБА_9 за результатами психологічного аналізу ситуації участі батька та матері у піклуванні, розвитку та вихованні малолітньої дитини на звернення ОСОБА_1 складеного 08 січня 2019 року перешкоджання спілкуванню дитини з батьком несприятливо позначається на психоемоційному та особистісному розвитку. Для повноцінної , якісної взаємодії батька з дитиною рекомендовано забезпечити можливість систематичної ночівлі дитини у батька, спільного канікулярного часу (по досягненню дитиною шкільного віку та святкових днів. За результатами психодіагностичного обстеження ОСОБА_1 підготовленого психологом ОСОБА_9 , психотип ОСОБА_1 не є таким, що вказує на здатність до систематичного фізичного, психологічного, емоційного насильства, жорстокого поводження з дітьми, а оцінюючи ризики щодо можливості вчинення ним фізичного чи психологічного насильства стосовно доньки , то такі ризики є мінімальними (Т.1, а.с. 167-173, Т.3, а.с. 18-35);

6. 01 червня 2020 року на запит ОСОБА_2 психологом ОСОБА_10 було надано рецензію на висновок фахівця за результатами психодіагностичного обстеження ОСОБА_1 підготовленого психологом ОСОБА_9 , згідно з якою зазначено, що надані висновки є методично необгрунтованими: вибір стратегії та методів дослідження є суттєво обмеженим; психодіагностичне дослідження індивідуальних особливостей ОСОБА_1 проведено з порушенням основних принципів організації і проведення психологічного дослідження в цілому ; результати проведеної роботи у тексті не відображені; висновки зроблені без належної аргументації, тому є тенденційними упередженими і не мають практичної цінності. Висновки та рекомендації , які надав психолог ОСОБА_9 не відповідають застосованим методикам та процедурі обстеження (Т. 7, а.с.104-107);

7. 15 червня 2020 року на запит ОСОБА_2 психологом ОСОБА_10 було надано рецензію на висновок фахівця за результатами психологічного аналізу ситуації участі батька та матері у піклуванні, розвитку та вихованні малолітньої дитини, згідно з якою висновок фахівця не містить «психологічного аналізу ситуації, яка склалася в родині після розлучення» а у частині сформульованих у ньому висновків та рекомендацій, не відповідає теоретичним положенням сучасної психологічної науки (Т.7, а.с. 108-112);

8. Згідно з висновком експерта ОСОБА_8 №0161 за результатами проведення психологічної експертизи від 24.04.2020 року, яка призначена слідчим за матеріалами кримінального провадження, зазначено, що психологічне ставлення ОСОБА_3 до батька ОСОБА_1 є недовірливим, негативно напруженим. Єлизавета налякана діями батька, бачить в ньому кривдника та «ворога» її родини. Психологічні особливості поведінки батька у обставинах , які зазначені у клопотанні: мають ознаки психологічного насилля та ознаки обєктного ставлення до дочки . В обставинах , що мали місце 08 липня 2019 року в дитячій лікарні ОСОБА_1 повністю проігнорував психологічний стан дитини, не замислився про психологічні наслідки своїх дій. Психологічні особливості поведінки дитини в обставинах, викладених у клопотанні, при появі батька виникло напруження, підсвідома реакція «бій-біжи-замри: дитина обрала шлях «бігти», злякалася, почала ховатися, шукала підтримки та захисту у бабусі (залізає до неї на руки); коли батько не звернув уваги на реакцію дитини ОСОБА_4 продовжила ховатися. Психологічний стан на час обстеження дозволяє діагностувати наявність моральних страждань внаслідок ситуації, яка мала місце 08 липня 2019 р. Рольовий статус учасників конфлікту, який мав місце 08 липня 2019 року відповідно до психологічного аналізу ситуації ОСОБА_1 - нападник (встановлюється відповідно до його поведінкових проявів ), ОСОБА_3 жертва (встановлюється відповідно до її самопочуття та поведінкових проявів). Дитина боялася, що «нападник» її вкраде, намагалася від нього сховатися. Встановлено ознаки психологічного насильства (Т.7, а.с. 113-121)

9. Згідно консультативного висновку №04/25-к від 05.04.2025 року, який складений ФОП ОСОБА_11 відповідно до якого для забезпечення найліпших інтересів дитини відновлення спілкування дитини з батьком виключно за її бажанням та у психологічно безпечних для дитини умовах (таких, які Єлизавета обере самостійно), виключення участі дитини в пролонгованій конфліктній взаємодії батьків та уникнення залучення дитини до тривалих судових тягагин. (Т.15, а.с. 118-127)

В процесі розгляду справи позивач ОСОБА_1 жодних з цих висновків та досліджень, яка замовила ОСОБА_2 не визнавав, посилаючись на їх необґрунтованість та однобічність, та які, за його думкою, зроблені навмисно, лише з метою створення йому перешкод у спілкуванні з дитиною.

Суд, в процесі розгляду справи опитав малолітню ОСОБА_3 , яка в категоричній формі висловлювала своє небажання зустрічатись з батьком, а також, що вона не вважає позивача своїм батьком, а також просить захистити її від нього. Окрім того, вона повідомила, що пам`ятає, що коли вони жили разом батько бив її мати, а також бабуся та дідуся, а також батько викручував її ноги.

Суд приходить до висновку, що враховуючи вищевказані обставини, та наявність декілька висновків психологів, які встановлювали психологічне травмування дитини діями її батька, які не визнає позивач, проведення судової психологічної експертизи є доцільним. Окрім того, у справі відсутній висновок експертизи, яка саме призначалась судом, за матеріалами справи в цілому.

Суд вважає, що посилання позивача на неможливість призначення експертизи Одеському науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, неможливо прийняти до уваги, оскільки експерти самостійно несуть відповідальність за наданими висновками.

Суд також не може прийняти до уваги твердження позивача, що клопотання про призначення експертизи направлено на затягування розгляду справи, оскільки клопотання обґрунтовано саме необхідністю дослідження взаємовідносин між батьком та дитиною. Окрім того, що якщо відповідачка не буде виконувати клопотання експерта, то справа може бути повернута до суду без виконання експертизи.

Суд також звертає увагу на те, що висновок експерта може сприяти суду встановленню безпечного порядку спілкування батька з дитиною, враховуючи її психічні та емоціональні особливості, а саме встановлення тривалості такого спілкування, можливість залучення певного фахівця тощо. Окрім того, у висновку експерта може бути визначено, яким чином відновити взаємовідносини батька та дитини, якщо це можливо.

Відповідно до ч. 4 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Згідно з ч. 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Суд вважає можливим частково прийняти поставлені питання експерту, які визначені у клопотання ОСОБА_2 від 23.03.2026р., а саме:

1.Чи спроможна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з урахуванням її вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, рівня розумового розвитку та умов мікросоціального середовища надавати оцінку ставленню кожного з батьків до неї, виявляти прихильність до когось з батьків?

2. Яким є психологічне ставлення дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 до батька ОСОБА_1 та до матері ОСОБА_2 ?

3. Яке ставлення дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 до спілкування з батьком ОСОБА_1 ?

4. Яким чином особливості виховної поведінки кожного з батьків впливають та/ або можуть вплинути на емоційний стан, психологічний розвиток та відчуття благополуччя ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

5. Чи відмічаються ознаки негативного впливу на психічний розвиток ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на даний час, в чому саме вони проявляються?

6. Яка позиція дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , щодо проживання з батьком ОСОБА_1 або матір`ю ОСОБА_2 та чим вона обумовлена з психологічної точки зору?

7. Чи має оцінка сімейної ситуації дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , залежність від впливу з боку батьків або інших дорослих осіб? Якщо так, то в чому це проявляється?

8. Яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості матері ( ОСОБА_2 ), особливості її виховної поведінки впливають на емоційний стан, психічний розвиток та відчуття психологічного благополуччя дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

9. Чи є для дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , психологічно безпечним спілкування з батьком ОСОБА_1 ?

10. Які можливі наслідки для дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у разі відновлення контакту з батьком ОСОБА_1 , а також у якій спосіб їх можливо безпечно відновити, та яку тривалість часу спілкування встановити?

11. Чи може примусове спілкування з батьком ОСОБА_1 негативно вплинути на психологічний стан дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

12. Чи існують ризики психологічної травматизації дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у разі контакту з батьком ОСОБА_1 ?

13. Чи може нав`язування спілкування з батьком ОСОБА_1 всупереч волі дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , завдати шкоди її психоемоційному стану?

При цьому, 10 ти питання змінено судом з урахуванням наявних правовідносин.

Суд також вважає, що неможливо експерту поставити наступні питання:

-Чи може індивідуально-психологічні особливості батька ( ОСОБА_1 ), особливості його виховної поведінки впливають на емоційний стан, психічний розвиток та відчуття психологічного благополуччя дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

- Які індивідуально-психологічні особливості має батько ОСОБА_1 ?

- Який характер виховної поведінки батька ОСОБА_1 по відношенню до дитини?

- Чи є домашнім (психологічним) насиллям неврахування думки дитини щодо небажання зустрічатись або спілкуватись з окремими особами / колом осіб та примушування дитини до таких зустрічей попри її небажання? І як це може вплинути на ментальне та психологічне здоров`я дитини.

Суд виходить з того, що вищевказані питання стосується безпосередньо позивача ОСОБА_1 та потребують його особистої участі в проведенні експертизи.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 Конституції України жодна людина без її вільної згоди не може бути піддана медичним, науковим чи іншим дослідам.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 заперечував проти призначення експертизи, що також доводить його незгоду з будь-яким дослідженням щодо нього особисто, а тому суд не може поставити експерту вищевказані питання.

В той же час, суд пропонує ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (за бажанням) прийняти участь у процесі проведення судової психологічної експертизи у разі запрошення судового експерта.

Враховуючи, що судом призначається експертиза, необхідно зупинити провадження у справі, на підставі п. 5 ст. 252 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 103, 104, 116, п. 5 ст. 252 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання ОСОБА_2 щодо призначення судової психологічної експертизи задовольнити частково.

2. Призначити у справі судово психологічну експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Одеса, вул. Рішельєвська б. 8).

3. Експертам поставити наступні питання:

1. Чи спроможна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з урахуванням її вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, рівня розумового розвитку та умов мікросоціального середовища надавати оцінку ставленню кожного з батьків до неї, виявляти прихильність до когось з батьків?

2. Яким є психологічне ставлення дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 до батька ОСОБА_1 та до матері ОСОБА_2 ?

3. Яке ставлення дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 до спілкування з батьком ОСОБА_1 ?

4. Яким чином особливості виховної поведінки кожного з батьків впливають та/ або можуть вплинути на емоційний стан, психологічний розвиток та відчуття благополуччя ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

5. Чи відмічаються ознаки негативного впливу на психічний розвиток ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на даний час, в чому саме вони проявляються?

6. Яка позиція дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , щодо проживання з батьком ОСОБА_1 або матір`ю ОСОБА_2 та чим вона обумовлена з психологічної точки зору?

7. Чи має оцінка сімейної ситуації дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , залежність від впливу з боку батьків або інших дорослих осіб? Якщо так, то в чому це проявляється?

8. Яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості матері ( ОСОБА_2 ), особливості її виховної поведінки впливають на емоційний стан, психічний розвиток та відчуття психологічного благополуччя дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

9. Чи є для дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , психологічно безпечним спілкування з батьком ОСОБА_1 ?

10. Які можливі наслідки для дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у разі відновлення контакту з батьком ОСОБА_1 , а також у якій спосіб їх можливо безпечено відновити, та яку тривалість часу спілкування встановити?

11. Чи може примусове спілкування з батьком ОСОБА_1 негативно вплинути на психологічний стан дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

12. Чи існують ризики психологічної травматизації дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у разі контакту з батьком ОСОБА_1 ?

13. Чи може нав`язування спілкування з батьком ОСОБА_1 всупереч волі дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , завдати шкоди її психоемоційному стану?

Решту із заявлених питань:

-Чи може індивідуально-психологічні особливості батька ( ОСОБА_1 ), особливості його виховної поведінки впливають на емоційний стан, психічний розвиток та відчуття психологічного благополуччя дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

- Які індивідуально-психологічні особливості має батько ОСОБА_1 ?

- Який характер виховної поведінки батька ОСОБА_1 по відношенню до дитини?

- Чи є домашнім (психологічним) насиллям неврахування думки дитини щодо небажання зустрічатись або спілкуватись з окремими особами / колом осіб та примушування дитини до таких зустрічей попри її небажання? І як це може вплинути на ментальне та психологічне здоров`я дитини залишити без задоволення.

Надати в розпорядження експерта матеріали цивільної справи.

Провадження по справі на час проведення експертизи зупинити.

Попередити експерта (ів) про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату витрат по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_2 .

Роз`яснити сторонам, положення ст. 109 ЦПК України, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Зобов`язати ОСОБА_2 у разі відповідного клопотання експерта забезпечити явку до експерта ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Запропонувати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (за бажанням) прийняти участь у процесі проведення судової психологічної експертизи у разі запрошення судового експерта.

Роз`яснити експерту, про можливість надання висновку за матеріалами справи, у разі невиконання сторонами клопотань експерта.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяті днів з дня складання повного тексту ухвали суду.

Суддя В.К. Кисельов

Повний текст ухвали суду складено та підписано 30.03.2026