Справа № 209/5914/25
Провадження № 2/209/627/26
У Х В А Л А

27 березня 2026 року Дніпровський районний суд м. Кам`янського у складі:

головуючого судді Юрченко Я.О.,

за участі секретаря судового засідання Гонян Л.Р.,

представника позивача

представника позивача Стребіж А.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Кам`янське Дніпропетровської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги на предмет позову, - Кам`янська міська рада,Комунальне підприємство «Кам`янське районне бюро технічної інвентаризації «Дніпропетровської обласної ради», Друга Кам`янська державна нотаріальна контора, Дніпродзержинський філіал Придніпровської товарної біржи про визнання договору купівлі-продажу дійсним, -

ВСТАНОВИВ:

05 серпня 2025 року до Дніпровського районного суду міста Кам`янського надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги на предмет позову, - Дніпродзержинський філіал Придніпровської товарної біржи, Друга Кам`янська державна нотаріальна контора, Кам`янська міська рада, Комунальне підприємство «Кам`янське районне бюро технічної інвентаризації "Дніпропетровської обласної ради" про визнання договору купівлі-продажу дійсним.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Кам`янського від 05.09.2025 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі, розгляд якої, з огляду на вимоги ч. 3 ст. 274 ЦПК України, призначений за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Кам`янського від 24 березня 2026 року, клопотання представника позивача було задоволено та витребувано від Другої кам`янської нотаріальної контори спадкову справу № 395/2025 після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

23 березня 2026 року канцелярією суду здійснена реєстрація заяви про зміну предмету позову від 23.03.2026 року, поданої представником позивача адвокатом Стребіж А.О., в якій просить визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування за заповітом після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру, загальною площею 35,2 кв.м., житловою площею 16,9 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Станом на 27 березня 2026 року підготовче провадження по цивільній справі не закрито.

Представник позивача у підготовчому засіданні підтримала подану заяву про зміну предмету позову від 23.03.2026 року.

Відповідачем ОСОБА_2 09.03.2026 року через канцелярію суду за вх. 4548 подано заяву про можливість закінчення підготовчої стадії судового розгляду та переходу до розгляду справи по суті.

Представник третьої особи - Дніпродзержинського філіалу Придніпровської товарної біржи в підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи третя особа повідомлялась належним чином, проте щодо цієї особи відсутні відомості щодо вручення повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Представник третьої особи Другої кам`янської державної нотаріальної контори в підготовче судове засідання не з`явився, 02.12.2025 року та 09.01.2026 року державним нотаріусом подано клопотання про розгляд справи за відсутності їх представника.

Представник третьої особи Кам`янської міської ради в підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання вищевказаної справи був повідомлений належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи, розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали, про причини неявки суд не повідомили.

Представник третьої особи - Комунального підприємства «Кам`янське районне бюро технічної інвентаризації "Дніпропетровської обласної ради" в підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи третя особа повідомлялась належним чином.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, розглянувши подану представником позивача заяву дійшов наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду. Вказане відповідає позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17.

Верховний Суд у своїх постановах, зокрема від 06 грудня 2023 року у справі №337/804/23 (провадження № 61-12848св23) та від 25 січня 2021 року у справі № 308/13063/19 (провадження № 61-7912св20) зазначав, що на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження у справі суддя не вправі вирішувати питання достатності доказів, поданих позивачем на обґрунтування своїх вимог, а кожна сторона може розпоряджатися своїми процесуальними правами на власний розсуд та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, відсутність певних доказів не перешкоджає розгляду справи, за результатами якого вирішується питання про доведеність чи недоведеність пред`явлених позовних вимог, оцінка доказів є можливою виключно на стадії розгляду справи по суті.

Також Верховний Суд звернув увагу на те, що ЄСПЛ притримується позиції, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (до прикладу, рішення у справі «Шишков проти Росії» (Shishkov v. Russia), № 26746/05, параграф 110, від 20 лютого 2014 року).

Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Згідно з п. 2 ч.2, ч.3 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Так, у постанові від 22.07.2021 у справі №910/18389/20 Верховний Суд дійшов висновку, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

В свою чергу, за висновками Верховного Суду не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Верховним Судом звернуто увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц).

Верховним Судом зазначено, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

А тому, приймаючи до уваги зміст поданої заяви, суд приходить до висновку про наявність підстав для прийняття до розгляду заяви про зміну предмету позову.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 49, 50, 51, 53, 54, 258-261, 268 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Стребіж Анни Олегівни про зміну предмету позову, - прийняти до розгляду.

Залучити до участі у справі у якості співвідповідачів:

- ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса мешкання: АДРЕСА_2 );

- ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса мешкання: АДРЕСА_2 ).

Розглядати позовні вимоги ОСОБА_1 у такій редакції:

«Визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування за заповітом після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру, загальною площею 35,2 кв.м., житловою площею 16,9 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ».

Роз`яснити, що відповідачі мають право протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали надати суду відзив на заяву про зміну предмету позову, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу позивача.

Роз`яснити, що позивач має право протягом п`яти днів з дня отримання копії відзиву на заяву про зміну предмету позову подати до суду відповідь на відзив, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу відповідачів.

Роз`яснити, що відповідачі мають право протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив подати до суду заперечення, копія яких одночасно підлягає направленню на адресу позивача.

Запропонувати третім особам на стороні відповідача, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору, в п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали подати до суду письмові пояснення на заяву про зміну предмету позову, які повинні відповідати ч.ч. 3-6 ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (заява; відзив на заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

У підготовчому засіданні оголосити перерву до 21 квітня 2026 року до 11:00 год..

У підготовче засідання викликати учасників справи та направити їм копію даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.О.Юрченко