Справа № 301/1022/13-ц
Провадження № 22-ц/4806/1564/25
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

23 березня 2026 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Джуга С.Д., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах якої діє представник адвокат Бакшеєва Аліна Вячеславівна на рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 21 травня 2013 року у складі судді Марковича І.І., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

17 грудня 2025 року через систему "Електронний суд", ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представни - адвокат Бакшеєва Аліна Вячеславівна, подала до Закарпатського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 21 травня 2013 року у справі №301/1022/13-ц.

Вказану справу витребувано з Іршавського районного суду Закарпатської області.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 13 січня 2026 року матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах якої діє представник адвокат Бакшеєва Аліна Вячеславівна на рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 21 травня 2013 року у складі судді Марковича І.І., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - повернуто до Іршавського районного суду Закарпатської області для належного оформлення та вирішення питання про відновлення втраченого судового провадження.

Справа № 301/1022/13-ц повернулася до Закарпатськогог апеляційного суду, разом з ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області від 11 березня 2026 року про відновлення втраченого судового провадження у даній справі.

У поданій апеляційній скарзі, одночасно заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку апелянт зазначає, що їй не було відомо про існування даного рішення. Вказує, що до грудня 2024 року сторони мешкали як одна родина, перебуваючи закордоном, саме як подружжя будували бізнес та купували спільне майно, саме як подружжя зазначені у всіх документах, які подавались до закордонних установ. У 2019 році відповідач отримала в Чеській республіці «приходний побут» - тип візи для члена сім`ї громадянина Європейського союзу - а саме як дружина ОСОБА_2 , який отримав громадянство Молдови. Крім того, у квітні 2025 року сторони підписали в Чеській республіці в нотаріальній конторі нотаріальну угоду про розподіл спільного майна, де обоє вказали, що вони перебувають у шлюбі з 13.07.2010 року.

За правилами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Пунктом 1 частини другої статті 358 ЦПК України передбачено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадку подання апеляційної скарги, зокрема, особою, не повідомленою про розгляд справи.

Питання поновлення та продовження процесуальних строків врегульовано положеннями статті 127 ЦПК України, згідно з частиною першою якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Виходячи зі змісту статті 354 ЦПК України клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку. При чому поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. ЦПК України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. У кожному випадку суд, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку (Подібний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 19 червня 2020 року у справі №926/1037-б/15, від 14 червня 2022 року у справі № 904/3541/15).

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 89 ЦПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Частина друга статті 358 ЦПК України не встановлює безумовного обов`язку суду поновити строк на апеляційне оскарження та прийняти до розгляду апеляційну скаргу у будь-якому разі подання її особою, яка не була залучена до участі у справі. Апелянт має враховувати, що звернення з апеляційною скаргою поза встановленим процесуальним законом строку оскарження судового рішення покладає на нього обов`язок доведення та обґрунтування відповідних обставин, що зумовили пропуск цього строку і у разі, коли відповідну апеляційну чи касаційну скаргу подано особою, не залученою до участі у справі.

Системний аналіз вказаних процесуальних норм свідчить, що подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки, захищає її саме від передбаченої частиною другою статті 358 ЦПК України безумовної відмови у відкритті апеляційного провадження (якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення), тобто незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, проте не звільняє вказану особу від обов`язку довести поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, передбаченого іншими вищенаведеними нормами ЦПК України.

З матеріалів даної справи, неможливо встановити належність чи неналежність повідомлення відповідача про розгляд справи, направлення на поштову адресу чи вручення особисто судового рішення відповідачу, оскільки, як повідомлено Іршавським районним судом Закарпатської області, справа № 301/1022/13-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, знищена пожежею, яка сталася у приміщенні суду в ніч на 20 лютого 2016 року. До Закарпатського апеляційного суду надіслано лише наявні копії документів, а саме: копію ухвали про відкриття провадження та призначення справи до розгляду від 29 квітня 2013 року, копію рішення від 21 травня 2013 року та інші документи.

Разом з тим, на підтвердження підстав для поновлення процесуального строку апелянтом додано до апеляційної скарги: копію кредитного договору на чеській мові та копію договору про поділ спільного майна, який також виконано на чеській мові.

Однак, такі докази не можуть бути прийняті судом, оскільки вони складені іноземною мовою та не долучено належно оформленого перекладу вказаних документів українською мовою.

Відсутність нотаріально засвідченого перекладу зазначеного доказу позбавляє суд можливості встановити зміст та інформацію, яка у ньому зазначена.

Згідно зі статтею 9 ЦПК України та ч.1 ст.12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» цивільне судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Згідно з частинами 3, 4 статті 14 Закону України «Про засади державної мовної політики», сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам частини 3 статті 8 цього Закону, допускається подача до суду письмових процесуальних документів і доказів, викладених цією регіональною мовою (мовами), з перекладом, на державну мову без додаткових витрат для сторін процесу.

Відповідно до пункту 8 Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20серпня 2019 року, діловодство в суді ведеться державною мовою, крім випадків, передбачених законодавством України. У діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.

Отже, Законом встановлено вимоги, відповідно до яких сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.

У разі, коли письмові докази подаються до суду іноземною мовою, додається їх засвідчений у встановленому порядку переклад українською мовою. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально посвідчена в порядку статті 79 Закону України «Про нотаріат».

Жодних інших доказів у підтвердження підстав поважності пропуску процесуального строку, апелянтом не надано.

У Рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року (заява N 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності.

Враховуючи вищевикладене, наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані доведеними та у свою чергу поважними.

Згідно з ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо підстави, вказані в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані неповажними.

Отже, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити апелянта та надати строк, протягом десяти днів з дня отримання ухвали, для подання до суду належних доказів у підтвердження підстав поважності пропуску процесуального строку, або подання заяви про поновлення строку із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суддя-доповідач,

у х в а л и в :

Наведені представником ОСОБА_1 адвокатом Бакшеєвою Аліною Вячеславівноюпідстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 21 травня 2013 року визнати неповажними.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах якої діє представник адвокат Бакшеєва Аліна Вячеславівна на рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 21 травня 2013 року залишити без руху, про що повідомити апелянта та надати строк для подання до суду належних доказів у підтвердження підстав поважності пропуску процесуального строку, або подання заяви про поновлення строку із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Роз`яснити апелянту, якщо відповідно до цієї ухвали у встановлений строк до суду не буде подано належних доказів у підтвердження підстав поважності пропуску процесуального строку, або вказані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, відповідно до ч. 4 ст. 357, п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження .

Суддя С.Д. Джуга