ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/966/26 Справа № 707/4941/25
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

27 березня 2026 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в особі судді Василенко Л. І., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 28 січня 2026 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК Єврокредит» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 28.01.2026позов ТОВ «ФК Єврокредит» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК Єврокредит» заборгованість за Кредитним договором № TDB.2021.0311.11409 від 26.04.2021 в сумі 117 828,54 грн.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ТОВ«ФК Єврокредит» документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 422,40 грн.

Стягнутоіз ОСОБА_1 на користь ТОВ«ФК Єврокредит» на відшкодування витрат на правову допомогу суму в розмірі 8 000,00 грн.

Відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про розстрочення виконання рішення суду.

Не погодившись з вищезазначеним рішенням, ОСОБА_1 подав через підсистему «Електронний суд» апеляційну скаргу.

Разом з апеляційною скаргою надійшло клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», в якому вказує, що відповідно до відомостей з ДРФО про суми виплачених доходів від 25.02.2026 та довідки за формою ОК-7 від 26.02.2026 його офіційний дохід за попередній календарний рік становить 0,00 грн.

Крім того, на його повному утриманні перебувають двоє малолітніх дітей: син ОСОБА_2 (2018 р.н.) та донька ОСОБА_3 (2019 р.н.). Він є студентом денної форми навчання (магістратура), що об`єктивно ускладнює можливість працевлаштування та отримання стабільного доходу. Сплата судового збору в такому розмірі є для скаржника непосильним тягарем, який призведе до залишення його малолітніх дітей без засобів до існування та фактично позбавить його конституційного права на апеляційне оскарження рішення суду та доступу до правосуддя.

Згідно із ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов:

1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір»).

Встановлений ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» перелік умов, за яких особу може бути звільнено від сплати судового збору, є вичерпним.

Отже, положення ст. 136 ЦПК, як загальної норми, що регулює питання звільнення від сплати судового збору, деталізовані конкретизуючими нормами спеціального закону ст. ст. 5, 8 ЗУ «Про судовий збір», що свідчить про необхідність при застосуванні положень ст. 136 ЦПК та вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору осіб, не зазначених у ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», застосовувати критерії, визначені ст. 8 цього Закону.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового забору, згідно зі ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати належні, допустимі та достатні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, у клопотанні про звільнення від сплати судового збору скаржник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що ст. 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Та обставина, що скаржник є студентом та має на своєму утриманні малолітніх дітей, на переконання апеляційного суду, не може бути єдиними та безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору, оскільки суду апеляційної інстанції не надано належних доказів, які підлягають оцінці щодо реального майнового стану скаржника, зокрема, довідок про перелік розрахункових та інших рахунків, банківські документи про відсутність на рахунках коштів або депозитів, відомостей про наявність рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів тощо, що можуть свідчити про існування об`єктивних перешкод виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

До клопотання скаржник додає довідку за формою ОК-7, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з січня 2025 року по січень 2026 року, в якій відсутні відомості про суми доходу.

Отже, сам по собі факт того, що скаржник є студентом, непрацевлаштований та має скрутне матеріальне становище, за відсутності належних і допустимих доказів такого його фінансового стану, не дає апеляційному суду достатніх підстав звільнення останнього від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції.

Наведене вище відповідає положенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» від 26 липня 2005 року).

За таких обставин, обґрунтованих підстав для звільнення скаржника від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 28.01.2026немає.

Статтею 4 ЗУ «Про судовий збір» встановлено розміри ставок судового збору, зокрема, з позовних заяв майнового характеру, які подані юридичною особою та складають

1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір при поданні апеляційної скарги на рішення суду фізичною особою сплачується 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Враховуючи, що апеляційну скаргу подано до Черкаського апеляційного суду через підсистему «Електронний суд», то при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

Згідно ч. 4 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Враховуючи, що скаржник оскаржує рішення в частині стягнення відсотків, що становить 63,69 % від загальної суми задоволених позовних вимог, тому за подачу апеляційної скарги скаржнику необхідно сплатити2314,24 грн (3028*150%*0,8*63,69%).

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України.

За таких обставин, у задоволенні клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору слід відмовити, а апеляційну скаргу слід залишити без руху, з наданням строку для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 28 січня 2026 року залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, а саме для оплати судового збору в розмірі 2314,24 грн, або надання доказів звільнення від сплати судового збору,не пізніше десяти днів з моменту отримання скаржником копії ухвали суду.

Копію ухвали направити скаржнику для виконання.

Оригінал квитанції про сплату судового збору направити на адресу апеляційного суду в десятиденний термін з дня отримання даної копії ухвали суду.

Роз`яснити особі, що подає апеляційну скаргу, що в разі невиконання цієї ухвали в зазначений термін, апеляційна скарга відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Людмила ВАСИЛЕНКО