Справа № 930/3048/24
Провадження№ 2/930/68/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.03.2026 року Немирівський районний суд

Вінницької області

в складі головуючого судді Алєксєєнка В.М.

при секретарі Загребельному О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Немирів матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Немирівської міської об`єднаної територіальної громади в особі Немирівської міської ради Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Тульчинського районного нотаріального округу Мовчан Валентина Іванівни, про визнання права власності на спадкове майно , -

ВСТАНОВИВ:

Розпорядженням керівника апарату суду від 27.02.2025 року № 106 призначено повторний автоматизований розподіл цивільної справи №930/3048/24 у зв`язку із звільненням з посади судді ОСОБА_3 , відповідно до п. 2.3.49 та п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Ухвалою судді від 05.03.2025 року справу прийнято до провадження та призначено новий судовий розгляд зі стадії проведення підготовчого провадження.

Ухвалою судді від 28.03.2025 року задоволено клопотання представника позивача адвоката Фєдосєєва Д.О. про участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції та визначено Автозаводський районний суд м. Кременчука відповідальним за проведення відеоконференції.

Від позивача 2 Середи С.І. надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутність, яке суд розглянув, проте явку позивача визнано обов`язковою.

Позивач 1 ОСОБА_1 у призначені судові засідання 18.02.2026 та 25.03.2026 не з`явилася без повідомлення поважних причин та не скористалася правом участі у режимі відеоконференції.

Інші учасники судового розгляду до зали суду не з`явилися.

Враховуючи ухилення позивачів від участі в судових засіданнях, нехтування обов`язками сторони в судовому процесі та відсутність поважних причин неявки, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

ЄСПЛ у своїх рішеннях у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави.

Згідно з ч.1 ст.44 ЦПК України особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У відповідності до вимог ст. 223 ч. 5 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (28 березня 2023 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 711/7486/19, провадження № 61-10183св21 (ЄДРСРУ № 109871528) досліджував питання щодо залишення позову без розгляду з підстав повторної неявки позивача у судове засідання).

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

У рішенні від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03, у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив «:…. саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні»

На підставі викладеного, враховуючи, що позивачі повторно не з`явилися до суду, чим зловживають процесуальними правами та затягують розгляд справи, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомлених позивачів та представника.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст. 257, ст.ст. 258-260, 353-354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Немирівської міської об`єднаної територіальної громади в особі Немирівської міської ради Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Тульчинського районного нотаріального округу Мовчан Валентина Іванівни, про визнання права власності на спадкове майно, - залишити без розгляду.

Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду до Вінницького апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: В.М. Алєксєєнко