ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/31/26
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2026 року м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М.,

розглянувши за правилами окремого провадження цивільну справу

за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: 1. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко Олена Василівна, 2. Ніжинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління юстиції

про встановлення факту, що має юридичне значення,

У С Т А Н О В И В :

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 .

Відповідно до протокола автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.05.2025 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Маркєлової В.М.

Заявниця просить установити факт батьківства ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Україна, Чернігівська обл., с. Кинашівка, який помер приблизно ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Києві, відносно дитини (доньки) ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Києві. Також просить внести зміни до актового запису про народження № 63 від 20.03.1973 р.н., складеного Відділом реєстрації актів цивільного стану Носівського районного управління юстиції Чернігівської області, щодо батька дитини, а саме - записати батьком дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України.

Ухвалою від 27.06.2025 суд відмовив у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення на підставі ч. 4 ст. 315 ЦПК України.

Постановою від 02.10.2025 Київський апеляційний суд скасував ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 27.06.2025 та направив для продовження розгляду до суду першої інстанції цивільну справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко Олена Василівна, Ніжинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення.

Відповідно до протокола передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 18.11.2025 для розгляду справи № 753/10555/25 визначено суд у складі головуючого судді Маркєлової В.М.

На обґрунтування заяви заявниця зазначила таке.

Приблизно ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який на день смерті проживав за адресою: АДРЕСА_1 , та є біологічним батьком ОСОБА_1 .

В березні 2025 року, заявниця звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. з заявою про прийняття спадщини на підставі ст. 1261 ЦК України, як спадкоємець першої черги, як донька померлого ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_6 , приватний нотаріус, повідомила заявницю про заведення спадкової справи № 22/2025 після смерті ОСОБА_2 .

Після смерті спадкодавця до спадкової маси у спадщині входить однокімнатна квартира АДРЕСА_2 .

Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 заявниці було усно роз`яснено, що вона має подати документи, які встановлюють прямі родинні відносини із спадкодавцем.

Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей акт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Метою заявника при зверненні до суду є встановлення факту родинних відносин (батьківства) між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а саме, що ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_2 для подальшого оформлення прав на спадкове майно в нотаріальному порядку на підставі ст. 1261 ЦК України.

Відповідно до п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», спадкування за законом здійснюється почергово.

За відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги. Зокрема, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Заявниця підтверджує, що ОСОБА_2 є її рідним батьком виходячи з наступного.

З 1972 року по 1975 рік її мати ОСОБА_4 проживала однією сім`єю з ОСОБА_2 .

За час сумісного проживання у них народилася донька ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), після чого приблизно у 1975 році ОСОБА_2 покинув сім`ю, влаштувався на роботу в місті Києві і більше не повертався.

Відносини між заявницею та спадкодавцем відновились приблизно у 97-98 роках, спадкодавець самостійно відшукав заявницю та запропонував підтримувати сімейні стосунки, як батька та доньки.

Після чого спадкодавець проводив час з родиною, був присутнім на святах, дні народженні дітей заявниці, весіллі старшої доньки.

Після нового року у 2024 році, спадкодавець перестав виходити на зв`язок на стукіт у двері до квартири АДРЕСА_2 ніхто не відкривав.

Зі слів двірника, ОСОБА_2 загубив телефон, а пізніше виїхав до себе у село у справах, внаслідок чого заявниця припинила навідуватися до спадкодавця, лише залишила відповідну записку у дверях з проханням дати знати про себе.

В той же час 22.02.2025 року, за викликом сусідів на гарячу лінію 102, за адресою: АДРЕСА_1 виявлено труп ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 . В подальшому сповіщено про смерть спадкодавця найближчим родичам.

23.02.2025 року, дана подія була внесена до ЄРДР за № 0000620 за ознаками кримінального правопорушення ч.1 ст. 115 КК України.

В подальшому у заявниці, як свідка у даному кримінальному провадженні було відібрано зразок букального епітелію для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи для вирішення питання, чи може свідок ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 бути рідною донькою ОСОБА_2 , за порівняльними генетичними ознаками букального епітелію ОСОБА_1 та генетичними ознаками ребра трупа ОСОБА_2

25.04.2025 року, Київським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України підготовлено висновок експерта №СЕ-19/111-25/13359-БД.

За результатами проведеної судової молекулярно-генетичної експертизи зроблено висновки про те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ймовірно є біологічною донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ймовірність даної події - 99,999999 %.

У постановах Верховного Суду від 16 жовтня 2019 року у справі № 149/2562/18 та від 25 серпня 2020 року № 478/690/18 про те, що «тест ДНК (судово-медична (молекулярно-генетична) експертиза) станом на сьогоднішній день є єдиним методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини. Доказова цінність такого тесту переважає будь-який інший доказ на підтвердження, або оспорення кровного споріднення та має вирішальне значення у вирішенні спору даної категорії справ»; «у разі не доведення відповідачем наявності поважних підстав, які перешкоджали їй з`явитися разом з дитиною до експертної установи для забору відповідних зразків її та дитини, надають суду можливість визнати факт, який відповідачем (її представником) заперечується».

У постановах Верховного Суду від 10 липня 2019 року у справі № 686/23256/16-ц, від 25 березня 2021 року у справі № 752/21411/17 зроблено висновки, що отриманий відповідно до вимог закону висновок експерта у кримінальній справі, є письмовим доказом у цивільній справі, якому суд має надати оцінку

У постанові Верховного Суду від 08 вересня 2022 року у справі № 125/1501/20-ц вказано на допустимість висновку експерта складеного в межах кримінального провадження, як письмового доказу у цивільній справі, оскільки експертиза проведена у кримінальному провадженні містила інформацію щодо предмета доказування у цивільному провадженні, незважаючи на те, що на момент розгляду справи вирок у кримінальній справі не ухвалений.

Отже висновки експерта, складені в межах кримінального провадження, можуть бути письмовими доказами у розглядуваній справі (див. Додатково постанову Верховного Суду від 23 листопада 2022 року у справі № 761/4564/19).

Заяви про встановлення факту батьківства (материнства) суд розглядає у разі смерті особи, яку заявник визнає батьком (матір`ю) дитини, і вирішує їх з огляду на обставини, передбачені статтями 125, 130 Сімейного кодексу України.

Передумовою звернення до суду із позовною заявою про встановлення факту батьківства є смерть особи, батьківство якої встановлюється, або оголошення її померлою.

Відповідно до свідоцтва про смерть, яке видано Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер приблизно 24 приблизно лютого 2024 року про що 12.03.2025 року складено відповідний актовий запис № 6.

Згідно свідоцтва про народження заявниці, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , 04.04.1973 року зроблено актовий запис № 63 та відповідно із зазначенням відомостей про батька, вбачається, що в графі «батько» вказано « ОСОБА_6 », відомості записані відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України.

Відповідно до змісту ч.1 ст.121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статями 122 та 125 цього Кодексу.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 125 СК України зазначено, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за рішенням суду.

Відповідно до ст. 130 СК України у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду. Заява про встановлення факту батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Заява про встановлення факту батьківства може бути подана особами, зазначеними у частині третій статті 128 цього Кодексу.

Ухвалою від 03.12.2025 суд прийняв заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: 1. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко Олена Василівна, 2. Ніжинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення. Призначив справу до судового розгляду по суті на 09.02.2025 о 15 год. 00 хв.

Заінтересована особа-1 подала заяву про розгляд справи без її участі (документ сформований в системі «Електронний суд» 28.01.2026, зареєстрований судом 29.01.2026 за вх. № 6507/26).

06.02.2026 від представника заінтересованої особи-2 до суду надійшла заява про проведення судового засідання 09.02.2026 без її участі.

09.02.2026 заявниця подала заяву про проведення судового засідання без її участі.

09.02.2026 представник заявниці - адвокат Шмаров О.В. подав заяву про проведення судового засідання без його участі. Просив задовольнити клопотання про витребування спадкової справи, клопотання про виклик свідків просив залишити без розгляду.

Ухвалою від 09.02.2026 суд оголосив перерву в розгляді справи до 19.03.2026 14 год. 30 хв.; клопотання представника заявника про виклик та допит свідків залишив без розгляду; витребував у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко Олени Василівни ( АДРЕСА_3 ) завірену копію спадкової справи № 22/2025, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого приблизно ІНФОРМАЦІЯ_2 .

24.02.2026 на виконання ухвали суду від 09.02.2026 від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко Олени Василівни надійшла копія спадкової справи № 22/2025 до майна померлого приблизно ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

19.03.2026 заявниця та її представник подали заяви про проведення судового засідання без їх участі.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися суд розглянув справу без їх участі на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини справи, встановлені судом. Мотиви та норми права, з яких виходить суд. Оцінка доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд установив таке.

У період з 1972 року по 1975 рік її мати ОСОБА_4 проживала однією сім`єю з ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась ОСОБА_7 (заявниця). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 у графі «батько» зазначено « ОСОБА_6 », у графі мати зазначено « ОСОБА_4 » (а.с.14).

12.06.1999 ОСОБА_4 (заявниця) та ОСОБА_8 зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 . Після укладення шлюбу заявниця змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_9 » на шлюбне « ОСОБА_10 » (а.с.14).

Отже, заявниця народилась у період проживання однією сім`єю її матері ОСОБА_4 з ОСОБА_2 , однак запис про батька у свідоцтві про народження заявниці зроблений відділом державної реєстрації актів цивільного стану за вказівкою матері, оскільки вона не перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 .

Заявниця з кінця 90-х підтримувала з ОСОБА_2 сімейні стосунки як батько та донька.

ОСОБА_2 був присутнім на святах заявниці, зокрема на весіллі доньки заявниці, на підтвердження чого заявниця надала копії фотокарток.

Приблизно ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копіями лікарського свідоцтва про смерть № 020-436 від 24.02.2025, довідки про причину смерті (до форми № 106/№ 020-436), свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 12.03.2025 (а.с.15-16).

Після смерті ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко Олени Василівни із заявою про прийняття спадщини за законом після померлого ОСОБА_2 .

Разом із тим, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петренко Оленою Василівною заявниці було усно роз`яснено, що вона має подати документи, які встановлюють прямі родинні відносини із спадкодавцем.

Із копії спадкової справи № 22/2025 до майна померлого приблизно 24.02.2024 ОСОБА_2 , заведеної приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петренко Оленою Василівною за заявою ОСОБА_1 , суд установив, що інші спадкоємці, передбачені законом після померлого ОСОБА_2 , відсутні.

Метою заявника при зверненні до суду є встановлення факту родинних відносин (батьківства) між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а саме, що ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_2 для подальшого оформлення прав на спадкове майно в нотаріальному порядку на підставі ст. 1261 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.

Відповідно до ч. 1 ст. 130 СК України у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду. Заява про встановлення факту батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

Отже, передумовою звернення до суду із заявою про встановлення факту батьківства відповідно до частини першої статті 130 СК України є смерть того, батьківство кого встановлюється, або оголошення його померлим.

Крім того, звернення до суду із заявою про встановлення факту батьківства можливе за відсутності спору про право.

Предметом доказування у справах про визнання батьківства або про встановлення факту батьківства є встановлення походження дитини від певної особи.

Стаття 130 СК України не встановлює конкретного переліку доказів для встановлення факту батьківства.

Разом із тим, висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є достатньою підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту батьківства.

У межах кримінального провадження № 0000620 від 23.02.2025 (за обставинами виявлення трупа ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 ) призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту відділу молекулярно-генетичних досліджень лабораторії біологічних досліджень та обліку Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Седоченку Єгору Олександровичу.

На вирішення експертизи поставлені питання, зокрема щодо можливості свідка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 бути біологічною донькою особи, ДНК профіль якої встановлено при дослідженні наданого ребра.

Відповідно до висновка експерта № СЕ-19/111-25/13359-БД від 25.04.2025 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ймовірно є біологічною донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ймовірність даної події - 99,999999%.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оскільки:

- заявниця звернулась до суду із заявою про встановлення факту батьківства після смерті ОСОБА_2 ;

- відомості про народження заявниці зроблені відділом державної реєстрації актів цивільного стану за вказівкою матері;

- згідно з висновком експерта № СЕ-19/111-25/13359-БД від 25.04.2025 ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ймовірно є біологічною донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ймовірність даної події - 99,999999%;

- згідно з матеріалами спадкової справи заявниця є єдиним спадкоємцем ОСОБА_2 , а тому спір про право з іншими спадкоємцями відсутній,

суд дійшов висновку про доведеність факту батьківства ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 та задовольняє заяву.

Керуючись ст. 76, 81, 89, 293, 294, 315, 319, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Задовольнити заяву заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: 1. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко Олена Василівна, 2. Ніжинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення.

Установити факт батьківства ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянина України, який помер приблизно ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо доньки ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянки України, матір`ю якої є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , громадянка України.

Внести зміни до актового запису про народження № 63 від 20.03.1973 ОСОБА_11 , громадянки України:

- записати у графі «батько» - « ОСОБА_2 , українець».

Заявниця: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .

Заінтересована особа-1: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко Олена Василівна, місцезнаходження: АДРЕСА_3 .

Заінтересована особа-2: Ніжинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління юстиції, , місцезнаходження: Чернігівська обл., Ніжинський р-н, м. Ніжин, вул. Гоголя, буд. 6.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з моменту його підписання.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Повне судове рішення (додаткове) ухвалено за відсутності учасників справи та складено 25.03.2026.

Суддя В.М. Маркєлова