Справа № 541/951/26
Провадження № 2/541/1130/2026
У Х В А Л А

25 березня 2026 року м.Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Дністрян О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Комишнянської територіальної громади про визнання права власності на спадкове майно, -

В с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Шеховцова О.І., звернулася до суду з позовною заявою до Комишнянської територіальної громади про визнання права власності на спадкове майно.

Позовна заява не може бути розглянута судом, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Статтею 175 ЦПК України передбачені вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, з якою звертається позивач.

Пунктом 4 частини третьої статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, зокрема, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Проте, в порушення вищезезначених вимог ЦПК України позивачем позивачкою в позовній заяві взагалі не зазначено розмір частки спадкового майна (земельної ділянки, домогосподарства), на яке вона просить визнати за нею право власності.

Крім того, пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Проте, в порушення вищезазначених вимог ЦПК України позивачкою не зазначено ціну позову про визнання за нею права власності, а вказано, що позов не містить вимог майнового характеру.

Так, згідно пункту 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Як вбачається з поданої позовної заяви ці вимоги позивачкою не виконано.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачці необхідно зазначити ціну позову, відповідно до якої визначити та сплатити судовий збір.

При цьому, в позовній заяві ОСОБА_1 просила звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на те, що вона не працює та не має доходів.

Суд уважає, що клопотання позивачки не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

З аналізу норм ст.136 ЦПК Українитаст.8 Закону України «Про судовий збір» слідує, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз`яснень, що містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, позивачкою на обґрунтування звільнення від сплати судового збору не надано докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, суд вважає, що дане клопотання про звільнення від сплати судового збору є необгрунтованим та задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст.185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК, суддя -

П о с т а н о в и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комишнянської територіальної громади про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність усунення вказаних недоліків в п`ятиденний строк з дня отримання ухвали. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: О. М. Дністрян