УХВАЛА

про відмову в задоволенні заяви про відвід

27.03.2026 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі головуючої судді Стрілецької О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення сторін заяву ОСОБА_1 про відвід судді Чішман Лариси Миколаївни, поданупід час розгляду цивільної справи за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит Капітал» про визнання кредитного договору незаконним,

в с т а н о в и в :

В провадженні судді Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М. перебуває зазначена цивільна справа, судове засідання в якій призначено на 14-30 год. 31.03.2026.

23.03.2026 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Чішман Л.М. (а.с. 146-149), в якій він зазначив, що не довіряє головуючій судді, при цьому послається на те, що суддя Чішман Л.М. не може брати участь у розгляді заяви та підлягає відводу, оскільки є обставини, які викликають сумнів в її неупередженості та об`єктивності.

Заявник вказує, що суддя Чішман Л.М. допустила порушення вимог процесуального закону та не вручила йому копію позовної заяви з додатками.

На думку заявника, враховуючи, що суддя Чішман Л.М. позбавила його права на захист під час розгляду справи №295/11468/25, наведене свідчить про наявність обґрунтованих сумнівів в її неупередженості.

Згідно з ухвалою судді Чішман Л.М. від 25.03.2026 заявлений відвід визнаний необґрунтованим, на підставі ст. 40 ЦПК України справа була передана до канцелярії суду для визначення іншого судді для розгляду заяви про відвід судді.

За правилами ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

У зв`язку з відсутністю потреби заслухати учасників судового провадження, на підставі ч. 8 ст. 40 ЦПК України заява про відвід підлягає розгляду без повідомлення учасників судового провадження.

Суд, перевіривши доводи, викладені в заяві про відвід судді, дійшов висновку, що підстави для її задоволення відсутні з огляду на таке.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Практика Європейського суду з прав людини орієнтує, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія A, N 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), заява N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 43 рішення у справі Веттштайна (Wettstein)).

Згідно з ч.3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними та допустимими доказами.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано у Бангалорських принципах поведінки судді від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Правові висновки на кшталт того, що незгода з процесуальними рішеннями судді не може свідчити про упередженість й необ`єктивність судді та бути підставою для відводу були відображені в судових рішеннях Верховного Суду, зокрема, у постанові від 23.01.2020 у справі №335/3479/13-к, від 18.02.2020 у справі №202/4467/14-к.

Вивчивши зміст заяви ОСОБА_1 про відвід судді Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М., дослідивши обставини, на які посилається заявник, суд вважає, що вони є необґрунтованими та безпідставними, підстав для відводу судді, які визначені ст. 36 ЦПК України, судом не встановлено, як і не встановлено, що суддею вчинені дії, які могли б свідчити про її упередженість чи необ`єктивність, а незгода з процесуальними рішеннями (діями) суду, як зазначено вище, не є достатньою підставою для відводу.

Суд визнає неспроможними посилання заявника на те, що суддею Чішман Л.М. допущені порушення під час здійснення направлення йому копії позовної заяви з додатками, оскільки безпосередньо суддею такі дії не здійснюються, документи формуються і направляються відповідальними працівниками апарату суду, а не головуючим. Крім того, позовна заява подана до суду з використанням системи "Електронний суд", а відтак відповідно до положень ст. 43, 177 ЦПК України направлення копії позовної заяви з додатками відповідачу покладається на позивача.

Крім того, відповідно до листа від 13.02.2026 (а.с. 143) ОСОБА_1 надані вичерпні роз`яснення з приводу направлення йому копії позовної заяви з додатками.

Враховуючи, що наведені в заяві про відвід мотиви не можуть слугувати підставою для відведення судді, оскільки ґрунтуються виключно на припущеннях та оціночних судженнях учасника процесу, невірному тлумаченні процесуальних норм права, в ній не доведені будь-які факти прояву суддею Чішман Л.М. поведінки, яка б свідчила про її упередженість чи небезсторонність у цій справі, а відтак заява ОСОБА_1 про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Чішман Лариси Миколаївни - відмовити.

Матеріали цивільної справи повернути судді Богунського районного суду м. Житомира Чішман Лариси Миколаївни для продовження розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Стрілецька