Справа № 758/8235/25
У Х В А Л А

05 березня 2026 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Крупина Ю. А.,

за участю представника позивача - адвоката Юровського А.Г.

представника відповідача - адвоката Кійко Є.А. (по ВКЗ),

представника третьої особи - ОСОБА_5,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні питання про можливість прийняття зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Гейт 1280» до ОСОБА_1 про поділ майна в натурі до спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Гейт 1280», третя особа ОСОБА_2 , про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Гейт 1280», третя особа ОСОБА_2 , про витребування майна з чужого незаконного володіння 1/2 частини садового (дачного) будинку АДРЕСА_1 загальною площею 737,0 кв.м, житловою площею 139, 6 кв.м та 1/2 частини земельної ділянки АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки - :91:534:0009).

Вимоги позовної заяви позивач ОСОБА_1 обґрунтував тим, що набув право власності на 1/2 частину зазначеного майна на підставі судового рішення у справі №758/8734/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя.

Зазначав, що в судовій справі №758/8734/21 ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 06 вересня 2021 року із врахуванням ухвали про виправлення описки від 14 вересня 2021 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову було задоволено на накладено арешт на нерухоме майно: житловий будинок, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 загальною площею 681,8 м2, жилою площею 280,9 м2, право власності на який зареєстровано на ім`я ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), до набрання законної сили рішенням суду у справі; накладено арешт на нерухоме майно: земельну ділянку, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , право власності на яку зареєстровано на ім`я ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) до набрання законної сили рішенням суду у справі.

04 січня 2024 року рішенням Подільського районного суду міста Києва по справі №758/8734/21 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя задоволено. Встановлено факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 01.01.2004 року по 01.03.2021 року. Визнано садовий (дачний) будинок АДРЕСА_1 загальною площею 737,0 кв.м,житловою площею 139, 6 кв.м. спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину садового (дачного) будинку АДРЕСА_1 загальною площею 737, 0 кв.м, житловою площею 139, 6 кв.м. Визнано за ОСОБА_2 (РНОКППІ: НОМЕР_1 ) право власності на 1/2 частину садового (дачного) будинку АДРЕСА_1 загальною площею 737, 0 кв.м, житловою площею 139,6 кв.м. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину земельної ділянки АДРЕСА_1 . Визнано за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) право власності на 1/2 частину земельної ділянки АДРЕСА_1 .

Постановою Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року по справі №758/8734/21 апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, а рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 січня 2024 року - без змін.

Позивач зазначає, що зважаючи на існуючий арешт на майно, ОСОБА_1 був позбавлений можливості зареєструвати за собою право власності на 1/2 частину садового (дачного) будинку, тому в липні 2024 року після повернення матеріалів справи із суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову. Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 20 вересня 2024 року скасовано заходи забезпечення позову по справі №758/8734/21.

Однак, незважаючи на дату ухвали про скасування заходів забезпечення позову - 20 вересня 2024 року, в Єдиному реєстрі судових рішень вона з`явилась лише 22 жовтня 2024 року, а отримати ухвалу представнику ОСОБА_1 - адвокату Юровському А.Г. вдалось лише 30 жовтня 2024 року.

Однак, виходячи із інформації, яка міститься в Інформаційній довідці №404290530 від 18.11.2024 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, було встановлено, що 31 жовтня 2024 року о 15 годині 36 хвилин приватний нотаріус Горохова Н.В. внесла запис про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за №75850799, згідно якого ОСОБА_2 згідно акту-приймання передачі передала спірне майно до статутного капіталу ТОВ «Голден Гейт 1280».

При цьому, ТОВ «Голден Гейт 1280» згідно даних Єдиного реєстру юридичних осіб створено лише 31 жовтня 2024 року, а засновником є ОСОБА_2 . Керівником підприємства є ОСОБА_3 , яка є матір`ю ОСОБА_2 , а місцезнаходженням юридичної особи зазначено - АДРЕСА_3 , що відповідає зареєстрованому місцю реєстрації ОСОБА_2 .

Посилаючись на те, що ОСОБА_1 не надавав письмової згоди на відчуження та внесення до статутного капіталу ОСОБА_2 будинку та земельної ділянки, які є їх спільною власністю та належить кожному по 1/2 частині, позивач звернувся до суду з даним позовом, у якому просить витребувати належне йому майно (по 1/2 частині будинку та земельної ділянки) з незаконного володіння ТОВ «Голден Гейт 1280».

Ухвалою судді від 6 червня 2025 року по вказаній справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

У підготовче судове засідання від представника відповідача надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Гейт 1280» до ОСОБА_1 про поділ майна в натурі.

Вимоги зустрічного позову обґрунтовані тим, що у власності Відповідача ТОВ «Голден Гейт 1280» знаходяться об`єкти нерухомого майна, які є предметом спору, а саме: земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :91:534:0009; та садовий (житловий) будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 загальною площею 681,8 м2, жилою площею 280,9 м2.

Рішенням Подільського районного суду по справі № 758/8734/21 визнано за позивачем ОСОБА_1 право власності на 1/2 вище вказаних об`єктів нерухомого майна (земельної ділянки та садового будинку). На час подання зустрічної позовної заяви вказані об`єкти нерухомого майна перебувають під фізичним контролем позивача ОСОБА_1 і відповідач ТОВ «Голден Гейт 1280» не мають доступу до нього, що порушує права останнього.

Вимоги зустрічного позову ґрунтуються на тому, що ОСОБА_1 вважає, що є власником частки 1/2 у спірних об`єктах нерухомості, але фізично захопив все майно (ділянку та будинок), і не дає доступу до спірного майна відповідачу ТОВ «Голден Гейт 1280», що змушує товариство звертатися до суду з позовними вимогами про виділення часток в натурі.

Посилаючись на те, що за наявності двох співвласників майна між ними слід провести поділ (ст. 367 ЦК України) з визначенням розміру виокремлених частин колишнього спільного майна для обох сторін та конкретних окремих об`єктів нерухомого майна, що утворилися в результаті його поділу й належать позивачеві та відповідачеві, ТОВ «Голден Гейт 1280» звернулося із зустрічним позовом до ОСОБА_1 , у якому просять ухвалити рішенням, яким:

- усунути ТОВ «Голден Гейт 1280» перешкоди в користуванні майном в об`єктах нерухомого майна (земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :91:534:0009; та житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 загальною площею 681,8 м2, жилою площею 280,9 м2.) з боку ОСОБА_1 ;

- здійснити поділ в натурі по 1/2 частці ОСОБА_1 та ТОВ «Голден Гейт 1280» в об`єктах нерухомого майна (земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :91:534:0009; та садовий (житловий) будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 загальною площею 681,8 м2, жилою площею 280,9 м2.).

Для вирішення питання про поділ майна в натурі, ТОВ «Голден Гейт 1280» просить призначити експертизу для визначення в натурі часток при поділі, для чого залучити фахівців зі спеціальними за зобов`язати ОСОБА_1 надати доступ до об`єктів, адже ТОВ «Голден Гейт 1280» позбавлене фізичного доступу до спірних об`єктів нерухомості, що підтверджується Актом про недопуск до майна.

У судовому засіданні 05.03.2026 представник відповідача ТОВ «Голден Гейт 1280» адвокат Кійко Є.А. наполягав на прийнятті зустрічного позову до розгляду з первісним позовом в одному провадженні, посилаючись на те, що їх спільний розгляд є доцільним. Наразі позивач ОСОБА_4 намагається витребувати на свою користь частину спірних об`єктів нерухомого майна, однак фактично повністю користується цими об`єктами, чинить перешкоди ТОВ «Голден Гейт 1280» у доступі до приміщень, розміщених на ділянці. В рамках судової справи, як вважає представник відповідача, слід вирішити питання про поділ між співвласниками об`єктів в натурі.

У судовому засіданні 05.03.2026 представник позивача ОСОБА_4 - адвокат Юровський А.Г. просив відмовити у прийнятті зустрічного позову, адже на даний час право власності на частину будинку та земельної ділянки ще не зареєстроване за позивачем; власником спірного майна є ТОВ «Голден Гейт 1280». До вирішення питання про витребування спірного майна на користь ОСОБА_4 вирішувати питання про поділ майна в натурі є недоцільним.

У судовому засіданні 05.03.2026 представник третьої особи адвокат Неупокоєва Н.К. пояснила, що спірне майно є фактично бізнесом. На даний час між колишнім подружжям емоційно вирішуються питання подальшого користування майном. Для забезпечення нормального користування майном слід прийняти зустрічний позов та одночасно вирішити питання про власність ОСОБА_4 та виділення його частки в натурі.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, ознайомившись з матеріалами цивільної справи, дослідивши зміст зустрічного позову, вважає, що зустрічний позов не підлягає прийняттю до провадження, з огляду на таке.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При постановленні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Вищевказана стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Таким чином, вирішуючи заяву про прийняття зустрічного позову, суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Дослідивши матеріали зустрічного позову ТОВ «Голден Гейт» можна констатувати, що предметом зустрічного позову є поділ майна в натурі за умови, що за ОСОБА_1 буде зареєстроване право власності на частину спірного майна (фактично після ухвалення рішення про витребування частини цього майна на його користь).

Отже, за зустрічним позовом суду належить з`ясувати варіанти поділу майна в натурі між двома співвласниками.

За первісним позовом суду належить з`ясувати, чи ґрунтуються на нормах закону вимоги ОСОБА_1 про витребування частини майна з власності ТОВ «Голден Гейт», чи можуть бути захищені права позивача в порядку віндикації. В разі задоволення позову, рішення суду про витребування майна з чужого незаконного володіння буде підставою для державної реєстрації права власності на частину спірного майна за ОСОБА_1 .

Відтак, предмети доказування у первісному та зустрічному позовах різні. Фактично розгляд зустрічного позову можливий лише за умови, якщо буде задоволено первісний позов. Лише тоді ОСОБА_1 стане співвласником майна та до нього можуть бути заявлені вимоги про поділ майна в натурі.

У конкретному випадку розгляд первісного позову разом з розглядом зустрічного позову не є доцільним та призведе до затягування розгляду справи за первісним позовом.

Зокрема, розгляд зустрічних позовних вимог вимагає проведення експертизи. Фактично зустрічні позовні вимоги набувають ознак спору після того, як з`явиться співвласник майна. На даний час власником спірного майна є ТОВ «Голден Гейт» , призначати експертизу та ділити майно в натурі з майбутнім співвласником (з претендентом на власність) неможливо.

Суд вважає, що первісний позов та зустрічний не є взаємопов`язаними, задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, і навпаки.

Враховуючи те, що спільний розгляд первісного позову та зустрічної позовної заяви не є доцільним, умови прийняття судом зустрічного позову відсутні, враховуючи, що прийняття зустрічного позову лише сприятиме затягуванню часу розгляду первісного позову, суд дійшов висновку про відмову у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду разом з первісним позовом.

Відмова у прийнятті зустрічного позову не позбавляє відповідача права звернутись до суду із зазначеним позовом в загальному порядку.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.49,193,194,260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Гейт 1280» до ОСОБА_1 про поділ майна в натурі до спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Гейт 1280», третя особа ОСОБА_2 , про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Управлінню Державної казначейської служби України у Подільському районі м. Києва повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Голден Гейт 1280» 3028,00 грн. судового збору, сплаченого при поданні зустрічного позову 01.12.2025 згідно квитанції 8359-6547-5922-2301.

Роз`яснити позивачу за зустрічною позовною заявою, що відмова у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом не перешкоджає повторному зверненню із зазначеним позовом до суду на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду.

СуддяТ. В. Войтенко