ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6559/26
провадження № 2/753/9095/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"26" березня 2026 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О. Ф., розглянувши матеріали позовної заяви КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВРАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

встановив:

До Дарницького районного суду м. Києва звернулося КОМУНАЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВРАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.03.2026 цивільну справу № 753/6559/26 передано для розгляду судді Сирбул О. Ф.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

За положенням ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Статтею 95 ЦПК України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином завіреній копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг цього документа.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Суд, звертає увагу на те, що представник позивача у позові, посилається, що 11 жовтня 2018 року між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та Комунальним підприємство (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» було укладено Договір № 602-18 про відступлення права вимоги (цесїї), за яким ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» відступило право вимоги, а КП «КИЇВТЕПЛОЕНРГО набуло право вимоги до юридичних осіб, фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців, щодо виконання ними грошових зобов`язань перед Кредитором з оплати спожитих до 01 травня 2018 року послуг централізованого опалення та гарячого водопостачання станом на 01 серпня 2018 року з урахуванням оплат, що отримані Кредитором за період 01 серпня 2018 року до дати укладення цього договору. Згідно з п. 3.4.2. договору цесії, новий кредитор має право на отримання замість кредитора від споживачів, визначених у Додатку № 1 та/або у Додатку № 2 до договору цесії сплати заборгованості.

Разом з тим, на підтвердження позовних вимог позивач надав до позову Договір № 602-18 від 11.10.2018 про відступлення права вимоги (цесії), Додаток № 1 до Договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018 № 602-18 Перелік споживачів послуг централізованого опалення та зобов`язань, право вимоги яких відступається, Додаток № 2 до Договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018 № 602-18 Перелік споживачів послуг централізованого гарячого водопостачання та зобов`язань, право вимоги яких відступається, проте вказані документи додано не в повному обсязі, а фрагментарно, окремі аркуші (перший та останній аркуш). Зазначив такий додаток до позовної заяви: "6. Копія витягу з Договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018 № 602-18 та Додатки до нього в 1 прим." При цьому, відсутні підстави вважати копію цього документу витягом із документу, оскільки він належним чином як витяг не оформлений.

Згідно з ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частиною 4 ст. 95 ЦПК України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Отже, ЦПК України, як процесуальним законом, не встановлено порядку засвідчення копій документів, як письмових доказів, а норма ч. 4 ст. 95 ЦПК України є відсильною та зумовлює необхідність урахування учасниками процесу стандартів оформлення документів, визначених національним стандартом як нормативним документом відповідно до ст. 1, 23 Закону України «Про стандартизацію».

01 вересня 2021 року набув чинності новий стандарт на заміну ДСТУ 4163-2003, який регулює порядок оформлення організаційно-розпорядчих документів - Національний стандарт України Державна уніфікована система документації «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163:2020, затверджений наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01 липня 2020 року № 144.

Згідно з п. 5.26. Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163:2020, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій». Відмітку про засвідчення копії документа проставляють нижче реквізиту "Підпис" на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.

Зазначеним способом повинна засвідчуватись кожна сторінка документа, поданого у копії.

У разі подання учасником справи до суду пакету документів у копіях, які прошиті із проставленням на останній його сторінці посвідчувального напису, із зазначенням кількості сторінок та проставленням підпису уповноваженої особи заявника та його печатки, такі процесуальні дії учасника справи свідчать про подання ним копій документів з дотриманням вимог щодо їх засвідчення відповідно до вимог національного стандарту щодо оформлення документів.

Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18 грудня 2018 року у справі № 761/5894/17, від 14 грудня 2018 року у справі № 914/809/18, від 01 жовтня 2020 року у справі № 910/8794/17, від 14 вересня 2021 року у справі № 916/2024/20.

Як вбачається з матеріалів справи, до позовної заяви було долучено три пакети документів у копіях, одна з яких прошита та на зворотній стороні останнього аркушу не проставлено посвідчувальний напис із зазначенням «Згідно з оригіналом. Прошито та пронумеровано», кількість аркушів, печатку уповноваженої особи.

Таким чином, позивач долучив до позовної заяви копії документів у порушення вимог щодо їх засвідчення відповідно до вимог національного стандарту щодо оформлення документів.

Крім того, з матеріалів позовної заяви вбачається, що додатки до позову для відповідачів не посвідчені, відповідно до вимог приписів статті 95 ЦПК України.

Пунктом 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позовна заява також повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5 частини третьої статті 175 ЦПК України).

Суд звертає увагу позивача, що предмет позову, тобто певна правова вимога позивача до відповідачів, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви.

Прохальна частина позовної заяви містить вимогу: «стягнути солідарно з Відповідача/Відповідачів, що є власниками/зареєстрованими/проживають за адресою: АДРЕСА_1 , на користь КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВРАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» заборгованість за житлово-комунальні послуги (...)».

Однак, відповідачами у справі зазначено ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та відсутнє будь-яке посилання у позовній заяві, що вони є власниками кв. АДРЕСА_2 .

Також, звертаючись до суду з даним позовом, позивач серед іншого, просив стягнути з відповідачів заборгованість:

-за спожиті до 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 0,00 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 0,00 грн, три відсотки річних у розмірі 0,00 грн;

-за спожиті до 01 травня 2018 року послуги з централізованого гарячого водопостачання у розмірі 0,00 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 0,00 грн, три відсотки річних у розмірі 0,00 грн;

-за спожиті з 01 травня 2018 року по 31 жовтня 2021 року послуги з централізованого опалення у розмірі 0,00 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 0,00 грн, три відсотки річних у розмірі 0,00 грн;

-за спожиті з 01 травня 2018 року по 31 жовтня 2021 року послуги з централізованого постачання гарячої води у розмірі 0,00 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 0,00 грн, три відсотки річних у розмірі 0,00 грн;

-заборгованість за обслуговування вузла комерційного обліку комерційного опалення у розмірі 0,00 грн.

-заборгованість за обслуговування вузла комерційного обліку постачання гарячої води у розмірі 0,00 грн.

Разом з тим, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Заявляючи вказані вимоги, позивач не звернув уваги, що чиним законодавством України не передбачено стягнення не існуючої заборгованості.

Право позивача вимагати стягнення з відповідачів коштів за надані послуги ґрунтується на положеннях ст. 20, 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відповідно до яких споживач, зокрема, має право одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, та зобов`язаний оплачувати їх у строки, встановлені договором або законом, ст. 19, 25 Закону України «Про теплопостачання», за якими споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію і у разі відмови споживача оплачувати споживання теплової енергії теплопостачальної організації остання має право на стягнення заборгованості.

Позивач, зазначених норм матеріального права не дотримались.

Пред`явлення вимог про стягнення з відповідачів очевидно не існуючої заборгованості в сумі 0,00 грн суперечить змісту права на звернення до суду та не ґрунтується на загальних засадах цивільного судочинства.

При подачі позовної заяви позивач сплатив судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 3 028,00 грн проте за шість вимог про стягнення заборгованості в сумі 0,00 грн, які по суті є не майновими 18 168,00 грн позивачем не сплачено (3 028,00 х 6 = 18 168,00).

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. ст. 175, 177 ЦПК України та/або несплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку на усунення недоліків.

Суд зауважує, що дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Таким чином, на виконання ухвали про залишення позову без руху позивачеві слід уточнити зміст позовних вимог, зокрема, конкретизувати суб`єктний склад відповідачів та порядок стягнення з відповідача (відповідачів) заявленої суми заборгованості, подати позовну заяву у новій редакції разом із новим розрахунком заборгованості відповідача (відповідачів) залежно від обраного способу (порядку) стягнення (без стягнення не існуючої заборгованості), а також надати суду належним чином посвідчені копії документів Договір № 602-18 від 11.10.2018 про відступлення права вимоги (цесії) та Додаток № 1 до Договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018 № 602-18 Перелік споживачів послуг централізованого опалення та зобов`язань, право вимоги яких відступається, Додаток № 2 до Договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018 № 602-18 Перелік споживачів послуг централізованого гарячого водопостачання та зобов`язань або належним чином оформлені витяги з цих документів з копіями у кількості відповідно до учасників справи, а також копії позовної заяви з додатками, засвідчені відповідно до вимог чинного законодавства тадоказів сплати судового збору у випадку заявлення вимог немайнового характеру в новій редакції позовної заяви.

Оскільки судом установлено невідповідність позовної заяви вимогам ст. 175 ЦПК України, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу п`ятиденного строку для усунення вказаних недоліків поданої заяви.

На підставі наведеного та керуючись статтями 4, 95, 175, 177, 184, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВРАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів із дня отримання копії вказаної ухвали.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: