Провадження № 2-о/761/105/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Левицька Т.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення, -

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення.

В своїй заяві ОСОБА_1 просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме: належність останній наступних документів: свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , диплому про вищу освіту серії НОМЕР_4 (реєстраційний номер № 1541), додатка до диплому серії НОМЕР_4 , свідоцтва про закінчення спеціального 9корекційного) освітнього закладу серії НОМЕР_5 , додатка до свідоцтва серії № НОМЕР_5 .

Заявник зазначає, що вказані документи були в установленому порядку видані компетентними органами Придністровської Молдавської Республіки відповідно до чинного на момент їх оформлення законодавства. Вказані документи були втрачені заявником.

Дослідивши матеріали заяви, суд приходить до висновку, про наявність правових підстав для відмови у відкритті провадження, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частиною 2 ст. 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до вимог ч.ч. 1-4 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту:

1) родинних відносин між фізичними особами;

2) перебування фізичної особи на утриманні;

3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню;

4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення;

5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу;

6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті;

7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження;

8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті;

9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Справи про встановлення факту належності особі паспорта, військового квитка, квитка про членство в об`єднанні громадян, а також свідоцтв, що їх видають органи державної реєстрації актів цивільного стану, судовому розгляду в окремому провадженні не підлягають.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заявником заявлено вимогу про встановлення факту, який не підлягають розгляду в порядку окремого провадження. Вирішення цього спору неможливо у справі окремого провадження.

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку про відмову у відкритті провадження у порядку окремого провадження.

Керуючись ст.ст. 258-260, 293, 315 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено законом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя Т.В.Левицька