ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1174/25
провадження № 2/753/7421/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2026 р. Дарницький районний суд м. Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М.,

за участі:

секретаря судового засідання - Петрової Т.О.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника позивача - ОСОБА_3 ,

представника відповідача - Герасименко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Дарницького районного суду міста Києва в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" про поновлення на роботі, -

ВСТАНОВИВ:

Узагальнені доводи сторін

07.01.2025 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просить суд поновити його на посаді директора Департаменту екологічного нагляду - головного еколога ПрАТ «АК «Київводоканал». Позов обґрунтований тим, що 26.05.2022 року наказом ПрАТ «АК «Київводоканал» «Про звільнення з роботи» № 173-в його було незаконно звільнено з посади за прогули без поважних причин. Незаконність звільнення встановлена постановою Київського апеляційного суду від 04.06.2025 року у цивільній справі №757/21200/22-ц, яка набрала законної сили 04.06.2025 року (а.с. 1-8, 17-42 т. 1).

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представники - адвокати Кузнець О.М. і Тандир Д.В. підтримали позов з підстав викладених у ньому та просили задовольнити.

У відзиві на позов, відповідач проти позову заперечував, посилаючись на те, що позивач без погодження з генеральним директором ПрАТ «АК «Київводоканал», без видачі відповідного наказу про надання йому відпустки, не з`явився на роботу, що й стало підставою для звільнення (а.с. 54-69 т. 1).

У судовому засіданні представник відповідача ПрАТ «АК «Київводоканал» Герасименко І.В. заперечувала проти позову з підстав, викладених у відзиві.

Встановлені судом обставини

Позивач перебував з відповідачем у трудових відносинах та обіймав посаду директора Департаменту екологічного нагляду - головного еколога ПрАТ «АК «Київводоканал», що підтверджується копією трудової книжки позивача (а.с. 124-127 т. 1).

В період з 25.05.2022 року по 10.06.2022 року позивач перебував на лікарняному, що підтверджується відомостями з особистого електронного кабінету позивача у Пенсійному фонді України (а.с. 28 т. 1).

В період перебування позивача на лікарняному, 26.05.2022 року його було звільнено з посади на підставі наказу ПрАТ «АК «Київводоканал» «Про звільнення з роботи» за № 173-к, у зв`язку з відсутністю його на роботі в період з 25.04.2022 року по 29.04.2022 року, що розцінено як прогул без поважних причин та грубим порушенням трудової дисципліни (а.с. 23 т. 1).

Окрім того, 09.06.2022 року, в період перебування позивача на лікарняному, наказом заступника командира НОМЕР_1 Печерської бригади Національної гвардії України (по стройовій частині) за № 145 від 09.06.20222, позивач ОСОБА_1 був призваний на військову службу, зарахований в списки особового складу військової частини (а.с. 21 т. 1).

Копію наказу про звільнення вручено позивачу 06.12.2024 року, про що свідчить відповідна відмітка у наказі (а.с. 25 т. 1).

Позивач оскаржив наказ про звільнення до суду.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 28.02.2024 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ПрАТ «АК «Київводоканал» відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 04.06.2025 року у цивільній справі №757/21200/22-ц (провадження № 22-ц/824/1432/2025) рішення Печерського районного суду міста Києва від 28.02.2024 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким визнано протиправними та скасовано накази ПрАТ «АК «Київводоканал» № 152-к від 02 травня 2022 року про відсторонення від роботи ОСОБА_1 ; № 173-к від 26 травня 2022 року про звільнення з роботи ОСОБА_1 за прогули без поважних причин; № 116 від 09 червня 2022 року в частині застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 у вигляді оголошення догани.

Таким чином, наказ про звільнення позивача з посади визнано незаконним та скасовано.

Відповідачем подано касаційну скаргу на вказані судові рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 16.07.2025 року відкрито касаційне провадження у цивільній справі №757/21200/22-ц.

Відповідач просив зупинити провадження у цій справі про поновлення на роботі до розгляду Верховним Судом справи про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення з роботи.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 21.08.2025 року зупинено провадження у цивільній справі № 753/1174/25 за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «АК «Київводоканал» про поновлення на роботі, до закінчення перегляду в касаційному порядку Верховним Судом цивільної справи № 757/21200/22-ц за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «АК «Київводоканал» про визнання протиправними, незаконними та скасування наказів про відсторонення від роботи, звільнення з роботи та застосування дисциплінарного стягнення (а.с. 236-237 т. 1).

Постановою Київського апеляційного суду від 23.10.2025 року ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 21 серпня 2025 року скасовано, а справу за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «АК «Київводоканал» про поновлення на роботі направлено до суду першої інстанції для продовження її розгляду (а.с. 23-25 т. 1).

Оцінка суду

Предметом розгляду у цій справі є вимога про поновлення позивача на роботі.

При вирішенні цієї справи суд не вправі надавати оцінку щодо незаконності звільнення позивача з посади, оскільки такий спір вже розглянутий судом у цивільній справі № 757/21200/22-ц.

Суд зазначає, що вказане судове рішення має преюдиційне значення для вирішення даної справи, оскільки встановлені ним обставини не підлягають повторному доказуванню відповідно до вимог процесуального закону та підлягають врахуванню судом при розгляді цього спору.

Вирішуючи спір про поновлення на роботі суд перш за все повинен перевірити, чи дотримано позивачем строк звернення до суду з цією вимогою, оскільки строки звернення працівника до суду за вирішенням трудового спору є складовою механізму реалізації права на судовий захист та однією із основних гарантій забезпечення прав і свобод учасників трудових правовідносин.

Перевірка дотримання вимог закону щодо строків звернення до суду за вирішенням трудового спору здійснюється судом за принципом «ex officio», незалежно від того, чи заявляє відповідач про пропуск позивачем строку звернення до суду, на відміну від застосування позовної давності при вирішені судом цивільного спору, коли застосування позовної давності судом здійснюється тільки за заявою сторони у спорі (подібний правовий висновок викладений у Постановах Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 751/1198/18 (провадження № 61-5845св19), від 03 жовтня 2022 року у справі № 204/1724/20 (провадження № 61-18714св20).

У відповідності до вимог абз.2 ст. 233 КЗпП України, із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення.

Згідно з вимогами статті 234 КЗпП України у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд може поновити ці строки.

У статті 234 КЗпП України не наведено переліку поважних причин для поновлення строку звернення з заявою про вирішення спору, оскільки їх поважність має визначається в кожному випадку, залежно від конкретних обставин. Поважними причинами пропуску строку, встановленого в частині першій статті 233 КЗпП України, мають кваліфікуватися ті, які об`єктивно перешкоджали чи створювали труднощі для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами.

Оскільки строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін, тому у кожному випадку суд зобов`язаний перевірити і обговорити причини пропуску цих строків, а також навести у рішенні мотиви, чому він поновлює або вважає неможливим поновити порушений строк. Указана судова практика є незмінною.

Строк для звернення до суду за вирішенням трудового спору обчислюється з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення його права, норма статті 233 КЗпП України деталізує це правило стосовно випадків звільнення працівника. У такому разі строк обчислюється з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки: в залежності від того, яка з цих подій відбулася раніше.

Отже, для встановлення початку перебігу строку у справах про звільнення визначальними є такі юридично значимі обставини, як вручення копії наказу про звільнення або день видачі трудової книжки. Тобто для такої категорії трудових спорів встановлено спеціальне правило обрахунку початку строку виникнення права на звернення до суду, відмінне від загального правила, за яким виникнення цього права пов`язується з моментом, коли працівник дізнався або за всіма обставинами повинен був дізнатися про порушення свого права.

Судом встановлено, що не зважаючи на те, що наказ про звільнення позивача з роботи видано 26.05.2022 року, ознайомлений позивач з цим наказом був лише 06.12.2024 року.

Таким чином, з урахуванням вимог ст.ст. 122-124 ЦПК України, останнім днем для звернення до суду з позовом про поновлення на роботі був 06.01.2025 року.

Позивач направив позовну заяву до суду засобами поштового зв`язку 07.01.2025 року, тобто на один день пропустив визначений законом строк звернення до суду з позовом про поновлення на роботі.

З цього приводу позивач пояснив, що пропустив строк за станом здоров`я та просив поновити пропущений строк.

На підтвердження причини пропуску строку позивачем надано довідку КНП «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Житомирської обласної ради» № 01-06//125-3П від 26.02.2026 року, у відповідності до змісту якої вбачається, що 06.01.2025 року на адресу позивача ОСОБА_1 були здійснені виклики бригади екстреної медичної допомоги через скарги на підвищений артеріальний тиск, головний біль. По прибутті бригади було встановлено попередній діагноз: гіпертонічний криз, вертебро-базилярна недостатність. Гр. Гуменюку було надано відповідну медичну допомогу. Від запропонованого транспортування до медичного закладу відмовився. (а.с. 67 т. 2).

Суд розцінює цю обставину, як поважну причину пропуску строку звернення до суду, оскільки погіршення стану здоров`я в останній день строку для подання позову об`єктивно не могло бути передбачуваним для позивача, а також враховуючи те, що пропуск строку є незначним (один день).

За встановлених обставин позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 430 ЦПК України рішення суду в частині поновлення позивача на роботі підлягає негайному виконанню.

Судові витрати

Згідно з приписами ст. 141 ЦПК України у зв`язку із задоволенням позову з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 211,20 грн., від сплати його позивача звільнено на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Сторонами не було заявлено про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

Керуючись ст. ст. 12, 76-81, 89, 133, 141, 229, 263-265, 273, 274, 279, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" про поновлення на роботі - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 на посаді директора Департаменту екологічного нагляду - головного еколога Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал", поновивши йому строк звернення до суду.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" на користь держави 1 211 (одну тисячу двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді директора Департаменту екологічного нагляду Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" - допустити до негайного виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», , адреса місцезнаходження: 01015, місто Київ, вул. Лейпцизька, буд. 1-А.

Повний текст рішення виготовлено 26.03.2026 року.

Суддя: Осіпенко Л.М.