УХВАЛА

16 березня 2026 року

м. Київ

справа № 758/1065/24

провадження № 61-1559ск26

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Ситнік О. М., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області на постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада

2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області про зняття арешту,

ВСТАНОВИВ:

27 грудня 2025 року Головне управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області (далі - ГУ СБУ у м. Києві та Київській) області через підсистему «Електронний суд» надіслало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 12 cічня 2026 року визнано неповажними підстави для поновлення заявнику процесуального строку на касаційне оскарження, касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків, а саме сплати судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 1 937,92 грн, а також надання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів.

Ухвалою Верховного Суду від 27 cічня 2026 року касаційну скаргу визнано неподаною та повернено заявнику, оскільки останній не виконав у повному обсязі вимоги

ухвали від 12 cічня 2026 року, а саме не сплатив судовий збір.

05 лютого 2026 року ГУ СБУ у м. Києві та Київській області вдруге подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду

від 13 листопада 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 23 лютого 2026 року визнано наведені в клопотанні

ГУ СБУ у м. Києві та Київській області підстави пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення неповажними. Відмовлено в задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та касаційну скаргу залишено без руху; надано строк для усунення недоліків, а саме заявнику необхідно було направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів,

а також сплатити судовий збір у розмірі 1 937,92 грн

Заявнику роз`яснено, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали

в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

На виконання вимог вказаної ухвали подано заяву щодо виконання ухвали суду, в якій повторно наголошено увагу, що ГУ СБУ у м. Києві та Київській області як орган державної влади не є платником судового збору. Касаційну скаргу державою подано своєчасно, надалі редакції скарг без зайвих зволікань оновлювались, виключно внаслідок їх повернення судом у зв`язку з несплатою судового збору.

Верховний Суд звертає увагу заявника, що попереднє подання ним касаційних скарг та їх повернення не перериває та не зупиняє перебігу процесуального строку на касаційне оскарження, визначеногостаттею 390 Цивільного процесуального кодексу України

(далі - ЦПК України).

Відповідно до статті 390 ЦПК України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У висновку Верховного Суду в постанові від 24 липня 2023 року в справі

№ 200/3692/21 (провадження № К/990/17155/23) зазначено, що процесуальний строк, зокрема строк на апеляційне оскарження, у разі повторного подання апеляційної скарги може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов:

- первісне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження;

- повторне подання апеляційної скарги відбулось в межах строку апеляційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або упродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань;

- скаржником продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження й вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з апеляційною скаргою;

- доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції, й не могли бути усунуті скаржником;

- наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами.

Заявник, подаючи повторно касаційну скаргу не долучив до неї докази сплати судового збору, водночас зі змісту касаційної скарги убачається, що ГУ СБУ у м. Києві та Київській області не вбачає правових підстав для сплати судового збору, оскільки вважає, що держава не є платником судового збору.

В ухвалі про залишення касаційної скарги без руху від 23 лютого 2026 року суд відхилив відповідні доводи заявника та зауважив, що такі аргументи Верховний Суд вже відхиляв в ухвалі від 12 січня 2026 року та звертав увагу, що відповідачі у цій категорії справ не звільнені від сплати судового збору за подання апеляційних та касаційних скарг. Суд констатував, що обставини, які стали підставою для повернення первісної касаційної скарги продовжують існувати, тому заявником не доведено умов, за наявності яких строк на касаційне оскарження у разі повторного подання касаційної скарги може бути поновлено.

Заявник на виконання вимог ухвали від 23 лютого 2026 року не сплатив судовий збір у відповідному розмірі, крім того, у поданій заяві не порушує клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів.

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 28 квітня 2021 року в справі № 640/3393/19 (провадження № 11-24апп21), який є обов`язковим для застосування судами, процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, апеляційної скарги. Як у випадку невиконання вимог статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку апеляційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - апеляційна скарга залишається без руху.

Водночас неусунення певних недоліків скарги передбачають різні правові наслідки, а саме:

- повернення судом апеляційної інстанції скарги - в разі неусунення недоліків щодо її форми та змісту, визначених у статті 296 КАС України (пункт 1 частини четвертої статті 169 КАС України), при цьому скаржник не позбавлений права знову подати апеляційну скаргу з дотриманням встановлених до неї законом вимог;

- відмова судом апеляційної інстанції в відкритті апеляційного провадження - в разі неусунення недоліків, пов`язаних із недотриманням вимог щодо дотримання строку та ініціюванням перед судом питання про його поновлення, що також є передумовою для відмови в подальшому у відкритті провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення (пункти 3, 4 частини першої статті 299 КАС України).

На переконання Великої Палати Верховного Суду, до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, окрім цього, має інші недоліки і такі недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунено, зокрема, не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для поновлення строку, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.

Такий висновок застосовний і при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження.

15 грудня 2017 року набули чинності КАС України, ЦПК України та Господарський процесуальний кодекс України, які в основному є уніфікованими.

Так, підстави повернення апеляційної скарги в КАС України та ЦПК України є аналогічними, а підстави повернення касаційної скарги такі ж, як підстави повернення апеляційної скарги.

Так само є уніфікованими і підстави відмови в відкритті апеляційного провадження у КАС України та ЦПК України.

Тому при вирішенні питання про долю касаційної скарги, яка подана з порушенням строку на касаційне оскарження, необхідно враховувати, що абзац 2 частини третьої статті 393 ЦПК України у контексті пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України передбачає необхідність відмови у відкритті касаційного провадження, оскільки виключає можливість відкриття касаційного провадження за відсутності підстав для поновлення строку подання касаційної скарги.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє в відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

За таких обставин касаційний суд зобов`язаний відмовити в відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області на постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області про зняття арешту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

О. М. Ситнік

І. М. Фаловська