Провадження № 2/761/5294/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2026 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин В.О., розглянувши матеріали позовної заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги; трьох відсотків річних; інфляційних втрат, -

встановив:

У жовтні 2025р. Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі по тексту - позивач) звернулось до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якому просило суд стягнути з останніх заборгованість за надані житлово-комунальні послуги; три відсотки річних; інфляційні втрати у загальному розмірі 131086,49 грн., наданих за адресою: АДРЕСА_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 листопада 2025р. визначено головуючого суддю ОСОБА_3

26 грудня 2025р. судом отримано відповідь з відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Шевченківської РДА щодо відомостей про зареєстроване місце проживання відповідачів.

Розпорядженням Шевченківського районного суду м. Києва №01-08-430 від 02 березня 2026р., справу направлено на повторний автоматичний розподіл у зв`язку із тим, що суддю Юзькову О.Л., наказом голови суду від 23 лютого 2026р. №02-04-К-36 відраховано з штату суддів Шевченківського районного суду м. Києва у зв`язку із звільненням у відставку, відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 19 лютого 2026р. №225/015-26.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 березня 2026 головуючим суддею по даній справі визначено суддю Волошина В.О.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до 175 ЦПК України позовна заява, зокрема, повинна містити:

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

Так, серед іншого, позивачем було заявлено наступні позовні вимоги:

- стягнути з відповідачів заборгованість за спожиті до 01 травня 2018р. послуги з централізованого опалення, водопостачання, інфляційну складову боргу, три відсотки річних у розмірі 0,00 грн.;

- стягнути з відповідачів на користь позивача заборгованість з обслуговування вузла комерційного обліку постачання гарячої води у розмірі 0,00 грн.

Тобто сторона позивача визнала, що у відповідачів відсутня заборгованість за вищевказану послугу, однак, чомусь просить стягнути з останніх 0,00 грн.

Спосіб захисту порушеного права повинен бути таким, що найефективніше захищає або відновляє порушене право позивача, тобто повинен бути належним. Належний спосіб захисту повинен гарантувати особі повне відновлення порушеного права та/або можливість отримання нею відповідного відшкодування (пункт 8.54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 січня 2022р. в справі № 910/10784/16 (провадження № 12-30гс21).

Таким чином, суд наголошує, що зазначена вимога є некоректною за своєю правовою природою, оскільки її задоволення для сторони позивача не буде мати ніякого юридичного значення та не призведе до захисту порушеного права позивача в розумінні ст.ст. 15, 16 ЦК України.

Суд пропонує позивачу уточнити зміст заявлених позовних вимог, зазначивши вимоги, де у відповідача наявна заборгованість, виключивши із позовних вимог прохання стягнути відсутню заборгованість.

Крім того, частиною 2 ст. 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Пунктом 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (вимоги до оформлення документів - ДСТУ 4163-2003, що діє ще від 01 вересня 2003р.) чітко прописується, що при засвідченні копії документа повинна бути вказана відмітка «Згідно з оригіналом», назва посади, ініціали, прізвище, проставлений особистий підпис особи, ким засвідчено копію, дата засвідчення копії (проставляється нижче підпису). Таким чином, завірення копії будь-яким іншим чином, не у відповідності із зазначеним ДСТУ 4163-2003, тягне за собою визнання доказів, що містяться в ньому, недопустимими, про що неодноразово наголошував Верховний Суд, зокрема в постанові від 11 липня 2018р по справі № 904/8549/17. Позиція Верховного Суду полягала в тому, що неправильне, як вважає суд, завірення копій документів тягне за собою їх недопустимість. Відповідно відомості, наявні в документі, які можуть містити в собі докази, досліджуватися вже не будуть, так як порушений процесуальний порядок. Як наслідок, спір, який вирішено на підставі недопустимих доказів, є порушенням процесуального права.

При цьому, надані стороною позивача разом із позовом копії документів, у встановленому законом порядку не засвідчені, враховуючи те, що позов подано до суду у паперовому вигляді через канцелярію суду/поштовим зв`язком (відсутня відмітка «Згідно з оригіналом»).

Таким чином, позивачу необхідно засвідчити надані до позову копії документів у приміщенні суду у відповідності до вищенаведених приписів, або надати до суду належним чином засвідчений пакет копій документів, доданих до позову.

Пункт 3) та пункт 5) ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачає, що позовна заява, серед іншого, повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суд зауважує, що розрахунки сум заборгованості, довідка про обсяги споживання послуг з теплової енергії/постачання гарячої води не містять відомостей якою посадовою особою вони були складені, відсутній підпис цієї посадової особи та печатка установи, що також є суттєвим недоліком позову.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позивачу необхідно подати до суду нову редакцію позовної заяви для суду з урахуванням вищевикладених недоліків, а саме:

-уточнити зміст заявлених позовних вимог, зазначивши вимоги, де у відповідачів наявна заборгованість, виключивши із позовних вимог прохання стягнути відсутню заборгованість;

-необхідно засвідчити надані до позову копії документів у приміщенні суду у встановленому законодавством порядку або ж надати до суду належним чином засвідчений пакет копій документів, доданих до позову.

-надати розрахунки сум заборгованості, довідку про обсяги споживання послуг з теплової енергії/постачання гарячої води, які містять відомості якою посадовою особою вони були складені, де наявний підпис цієї посадової особи та печатка установи.

Надати виправлену редакцію позову з дотриманням вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги; трьох відсотків річних; інфляційних втрат, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У випадку невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: