Справа № 369/2873/24
Провадження № 2/369/1163/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2026 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І.О.,

при секретарі Іларіонові І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 369/2873/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Вишневої міської ради Бучанського району Київської області, третя особа приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьов Іван Сергійович, про визнання права власності на майно в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2024 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Вишневої міської ради Бучанського району Київської області про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на спадкове майно.

Позов мотивує тим, що 20 серпня 1988 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 уклали шлюб. У шлюбі у сторін народилася донька ОСОБА_4 . В період перебування у зареєстрованому шлюбі подружжя отримало квартиру АДРЕСА_1 , в якій зареєстрували місце проживання. Згідно з розпорядженням Вишневої міської ради зазначена квартира була приватизована у рівних частках ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 26 вересня 2017 року за взаємною згодою ОСОБА_2 , та ОСОБА_5 шлюб було розірвано, однак подружжя продовжило проживати однією сім`єю та вести спільне господарство. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла донька ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 . Після смерті ОСОБА_5 ОСОБА_2 займався організацією похорон, отримував дозвіл на отримання з моргу тіла ОСОБА_5 . Також факт проживання однією сім`єю підтверджується довідкою народного депутата та реєстрацією місця проживання колишнього подружжя. За життя ОСОБА_5 не складала заповіту. Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої ввійшла 1/2 частка у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 (1/3 якої належала на підставі свідоцтва про право власності та 1/6 частка, успадкована після смерті дочки ОСОБА_6 . 21 червня 2022 року ОСОБА_2 звернувся з заявою про прийняття спадщини, однак отримав відмову у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують факт родинних правовідносин. ОСОБА_2 в порядку окремого провадження звертався до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин та під час розгляду заяви встановив, що приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу відкрив спадкову справу № 132/2021 за заявою двоюрідного брата ОСОБА_5 , який відповідних документів на підтвердження факту спорідненості не надав. Заяву судом залишено без розгляду з огляду на наявність спору про право.

З метою поновити своє порушене право на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 ОСОБА_2 просить суд:

1.встановити факт постійного проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_5 на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_2 ;

2.визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Києво-Святошинський районний суд Київської області ухвалою від 27 лютого 2024 року відкрив провадження у справі, призначив підготовче судове засідання.

У квітні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом до Вишневої міської ради, ОСОБА_2 з позовом про визнання права власності у порядку спадкування.

Зустрічний позов мотивував тим, що після ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилася спадщина, до складу якої ввійшла 1/2 частка у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 . 03 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , оскільки є її двоюрідним братом та спадкоємцем за правом представлення після смерті рідної тітки померлої ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Постановою приватного нотаріуса відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину з огляду на відсутність правовстановлюючих документів про право власності.

З метою поновити невизнане право ОСОБА_1 просив суд визнати за ним право власності у порядку спадкування на 1/2 частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 після померлої ОСОБА_5 .

Протокольною ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23 січня 2025 року прийнято до розгляду зустрічний позов ОСОБА_1 .

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 листопада 2025 року прийнято відмову ОСОБА_2 від позову про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно у порядку спадкування та провадження в частині цього позову закрито. Розгляд справи продовжено за зустрічним позовом ОСОБА_1 .

У цей же день протокольною ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду.

В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце слухання справи сповіщені належним чином, представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав, просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце слухання справи сповіщені належним чином, причини неявки не повідомили.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи сповіщений належним чином, причини неявки не повідомив.

Відповідно до вимог частини першої, третьої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

У зв`язку з неявкою сторін в силу частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно з частини п`ятої статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, доводи сторін, викладені в заявах по суті спору, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_1 є сином ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

Згідно зі змістом запису про народження № 21 ОСОБА_9 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , а її батьками були ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Згідно зі змістом запису про народження № 21 ОСОБА_12 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , а її батьками були ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 03 липня 2023 року № 9 після укладення 06 лютого 1956 року шлюбу з ОСОБА_8 . ОСОБА_9 змінила прізвище на « ОСОБА_13 ».

22 серпня 1958 року ОСОБА_12 уклала шлюб, внаслідок чого змінила прізвище на « ОСОБА_13 », що підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 03 липня 2023 року № 6.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_14 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .

Відповідно до довідки про народження від 18 вересня 2023 року № 23 ОСОБА_3 є дочкою ОСОБА_15 .

Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 02 квітня 2024 року № 5 ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_2 , внаслідок чого змінила прізвище на « ОСОБА_16 ».

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_6 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 14 червня 2022 року № 6, яка була дочкою ОСОБА_2 та ОСОБА_5 відповідно до витягу від 22 червня 2022 року № 0.

Згідно з дублікатом свідоцтва про прав власності від 30 вересня 2004 року, виданого Виконавчим комітетом Вишневої міської ради квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_5 у розмірі 1/3, ОСОБА_2 у розмірі 1/3 та ОСОБА_6 у розмірі 1/3. Свідоцтво видане згідно з розпорядженням (наказом) від 30 вересня 2004 року № 12.

03 квітня 2024 року приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьов І.С. відмовив своєю постановою № 424/02-31 у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину, а саме на 1/2 частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Постановою Київського апеляційного суду від 10 грудня 2023 року у справі № 369/12230/22 скасовано рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 травня 2023 року та ухвалено нове судове рішення, яким заяву ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин залишено без розгляду.

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Наведеною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення / захисту в обраний спосіб.

Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка, на її думку, порушує її права й охоронювані законом інтереси.

Предметом зустрічного позову є право власності на спадкове майно, а саме на 1/2 частку спірної квартири, яка ввійшла до спадкової маси після смерті ОСОБА_5 .

Відповідно до статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

За змістом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

У частині п`ятій статті 1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частини четвертої статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 570/997/19 вказано, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право. Відповідно до частини першої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України). З урахуванням зазначеного, Верховний Суд резюмує, що визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі, про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування. Аналогічний правовий висновок неодноразово було викладено Верховним Судом у постановах від 20 червня 2018 року у справі № 640/13903/16-ц; від 20 червня 2018 року у справі № 266/5267/18; від 20 березня 2019 року у справі № 550/1040/16-ц; від 22 квітня 2020 року у справі № 601/2592/18; від 22 квітня 2020 року у справі № 127/23809/18; від 27 травня 2020 року у справі № 361/7518/16-ц, від 16 вересня 2020 року у справі № 464/1663/18, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. […] Крім того, вказаний спосіб захисту не є ефективним у розумінні положень статті 16 ЦК України та не призведе до відновлення порушених прав позивача, за захистом якого вона звернулася до суду».

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина перша, третя статті 13 ЦПК України).

Так у цій справі суд встановив, що спадкодавець ОСОБА_17 та ОСОБА_1 є двоюрідними братом та сестрою, оскільки ОСОБА_5 є дочкою ОСОБА_18 , яка в свою чергу була дочкою ОСОБА_11 , а ОСОБА_1 є сином ОСОБА_19 , яка в свою чергу також була дочкою ОСОБА_11 .

Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Отже, ОСОБА_1 є спадкоємцем п`ятої черги.

З огляду на відсутність судового рішення про визнання факту проживання однією сім`єю ОСОБА_2 з ОСОБА_5 , відмову від цих позовних вимог ОСОБА_2 та закриття провадження у справі в цій частині суд визнає ОСОБА_1 спадкоємцем, який набув право на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 з огляду на відсутність інших спадкоємців. Отже, суду належить з`ясувати, у якому обсязі ввійшла до спадкової маси після ОСОБА_5 спірна квартира.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Спірна квартира належала у рівних частках ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Після смерті ОСОБА_6 належна їй частка у праві власності на спірну квартиру на підставі вимог статті 1261 ЦК України була успадкована її батьками ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , а саме по 1/6 кожним.

За таких обставин станом на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 належний їй обсяг частки у праві власності становив 1/2, яка складалася з 1/3 частки, яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності, а також 1/6, набутої у порядку спадкування після смерті її дочки ОСОБА_6 .

Сторони не надали належних та достатніх доказів, а матеріали справи не містять таких доказів на підтвердження наявності інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 .

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про обґрунтованість зустрічних позовних вимог про визнання права власності на 1/2 частку у праві власності на спірну квартиру за ОСОБА_1 , як спадкоємцем п`ятої черги після смерті ОСОБА_5 .

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд дійшов висновку про доведеність підстав для задоволення зустрічних позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 48, 51, 76, 81, 141, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Задовольнити зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Вишневої міської ради Бучанського району Київської області, третя особа приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьов Іван Сергійович, про визнання права власності на майно в порядку спадкування

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 ) право власності на 1/2 частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 , у порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І. О. Фінагеєва