Справа № 128/5321/25
УХВАЛА

26 березня 2026 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Карпінська Ю.Ф., отримавши матеріали цивільної справи за позовною заявою Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова до ОСОБА_1 про стягнення надлишково виплачених грошових коштів, що виплачені унаслідок лічильної (рахункової) помилки,

УСТАНОВИВ:

До Вінницького районного суду Вінницької області подано позовну заяву Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова до ОСОБА_1 про стягнення надлишково виплачених грошових коштів, виплачених унаслідок лічильної (рахункової) помилки.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.01.2026, головуючим суддею визначено суддю Шевчук Л.П.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою судді від 09.01.2026 постановив «Заяву судді Шевчук Любави Павлівни про самовідвід у цивільній справі №128/5321/25 за позовом Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова до ОСОБА_1 про стягнення надлишково виплачених грошових коштів, що виплачені унаслідок лічильної (рахункової) помилки задовольнити. Відвести головуючу суддю Шевчук Любаву Павлівну від розгляду цивільної справи №128/5321/25 за позовом Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова до ОСОБА_1 про стягнення надлишково виплачених грошових коштів, що виплачені унаслідок лічильної (рахункової) помилки. Матеріали цивільної справи №128/5321/25 за позовом Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова до ОСОБА_1 про стягнення надлишково виплачених грошових коштів, що виплачені унаслідок лічильної (рахункової) помилки передати до канцелярії Вінницького районного суду Вінницької області для визначення іншого судді в порядку, встановленому статтею 33 Цивільного процесуального кодексу України».

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.01.2026 головуючим суддею визначено суддю Саєнко О.Б.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою судді від 19.01.2026 «відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін».

28.01.2026 відповідач ОСОБА_1 подала заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та клопотання про розгляд справи з викликом сторін (або перехід до загального позовного провадження), які мотивовані тим, що «вона не погоджується як із позовними вимогами, так і з розглядом справи без виклику сторін, оскільки у даній справі наявні взаємні грошові вимоги сторін. У встановлений законом строк нею буде подано зустрічний позов до ВНМУ про стягнення належних їй виплат, а саме: компенсації за 34 календарні дні невикористаної щорічної відпустки, право на яку виникло з 08.05.2024 до 31.12.2024; невиплаченої допомоги на оздоровлення за 2024 рік; неправильно нарахованих виплат за період тимчасової непрацездатності (листки непрацездатності №34579965-1 з 13.09.2025 до 15.09.2025, №34631936-1 з 16.09.2025 до 19.09.2025). Наявність зустрічних грошових вимог унеможливлює повний розгляд справи без судового засідання. Позивачем уже здійснено утримання коштів із відповідача на підставі наказу ВНМУ №545 від 28.08.2025, що впливає на предмет та розмір позовних вимог і потребує дослідження бухгалтерських документів та первинних розрахункових відомостей. Для правильного вирішення справи необхідно дослідити кадрові й бухгалтерські документи ВНМУ, витребувати розрахункові та платіжні відомості, надати усні пояснення сторонами. Справа має підвищену фактичну та доказову складність, що відповідає критеріям ч. 3 ст. 274 ЦПК України та унеможливлює її повний, всебічний і об?єктивний розгляд без проведення судового засідання. Тому просить прийняти дану заяву як заперечення проти розгляду справи № 128/5321/25 у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та призначити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін».

29.01.2026 відповідач ОСОБА_1 подала зустрічну позовну заяву до Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова про стягнення належних виплат та компенсацій.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою судді від 24.03.2026 постановив «Заяву судді Вінницького районного суду Вінницької області Саєнко Олени Борисівни про самовідвід задовільнити. Відвести головуючого суддю Саєнко Олену Борисівну по справі №128/5321/25 (провадження №2/128/2793/25) за позовною заявою Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова до ОСОБА_1 «про стягнення надлишково виплачених грошових коштів, виплачених унаслідок лічильної (рахункової) помилки». Справу №128/5321/25 (провадження №2/128/2793/25) за позовною заявою Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова до ОСОБА_1 «про стягнення надлишково виплачених грошових коштів, виплачених унаслідок лічильної (рахункової) помилки», передати канцелярії суду, для визначення іншого судді Вінницького районного суду Вінницької області у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України».

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2026 головуючим суддею визначено суддю Карпінську Ю.Ф., якій 25.03.2026 передано матеріали цивільної справи № 128/5321/25.

Відповідно до частин одинадцятої та дванадцятої статті 33 ЦПК України, справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Установлено, що Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою судді від 19.01.2026 відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

За даних підстав вважаю за необхідне прийняти до провадження цивільну справу за позовною заявою Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова до ОСОБА_1 про стягнення надлишково виплачених грошових коштів, що виплачені унаслідок лічильної (рахункової) помилки(справа № 128/5321/25), та повторно призначити судовий розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Щодо поданої відповідачем ОСОБА_1 зустрічної позовної заяви до Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова про стягнення належних виплат та компенсацій слід зазначити таке.

Згідно з частинами першою та другою статті 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 193 ЦПК України, вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічний позов це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: обидва позови взаємно пов`язані, їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів, тобто позивач за зустрічним позовом повинен у позовній заяві довести, що вимоги за первісним та зустрічним позовами взаємопов`язані підставами цих позовів та спільний їх розгляд є доцільним.

Водночас, аналізуючи зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , судом установлено, що ОСОБА_1 жодним чином не обгрунтовує обставини, що вимоги за первісним та зустрічним позовами взаємопов`язані підставами цих позовів та спільний їх розгляд є доцільним.

Суд констатує, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізоване за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством.

Слід зазначити, що у даному випадку спільний розгляд зустрічного позову з первісним позовом є недоцільним, адже при розгляді зустрічного позову істотно розширюється предмет доказування та може виникнути необхідність залучення нових учасників процесу, що призведе до затягування та ускладнення розгляду справи за первісним позовом.

За таких обставин суд доходить висновку про відсутність підстав для спільного розгляду зустрічного позову з первісним позовом, а тому слід відмовити у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова про стягнення належних виплат та компенсацій.

Варто зауважити, що відповідач ОСОБА_1 не позбавлена можливості у подальшому звернутися до суду з окремим позовом, а тому відсутнє порушення права відповідача на доступ до суду у зв`язку із поверненням зустрічного позову.

Щодо поданих відповідачем ОСОБА_1 заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та клопотання про розгляд справи з викликом сторін (або перехід до загального позовного провадження) слід зазначити таке.

Згідно з ч. 1 ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

У частині четвертій статті 19 ЦПК України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У частині першій статті 274 ЦПК України встановлений вичерпний перелік справ, які розглядаються лише в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Ціна позову в даній позовній заяві визначена позивачем в розмірі 10 158,18 грн.

Отже, відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, справа є малозначною, оскільки ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 277 ЦПК України, частини друга-шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Враховуючи, що ціна позову у даній справі визначена позивачем в розмірі 10 158,18 грн, що не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому дана справа може бути розглянута тільки в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У частині шостій статті 279 ЦПК України визначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи викладене, оскільки відповідно до положень частини першої статті 274 ЦПК України, дана справа може бути розглянута тільки в порядку спрощеного провадження, у зв`язку із чим частина четверта статті 277 ЦПК України не застосовується, предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, тому клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін або за правилами загального позовного провадження слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 33, 193, 274, 277, 279 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до провадження цивільну справу за позовною заявою Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова до ОСОБА_1 про стягнення надлишково виплачених грошових коштів, що виплачені унаслідок лічильної (рахункової) помилки.

Повторно призначити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

У прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова про стягнення належних виплат та компенсацій відмовити.

Зустрічний позов ОСОБА_1 до Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова про стягнення належних виплат та компенсацій повернути відповідачу ОСОБА_1 .

Роз`яснити право відповідача ОСОБА_1 на звернення до суду з позовом на загальних підставах, передбачених ЦПК України.

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін або за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ