26 лютого 2026 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Муратової С.О.,
за участю секретаря - Драгана О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , поданою її представником адвокатом Полупановою Ольгою Олександрівною до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
15.12.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить розірвати шлюб між позивачем та відповідачем, зареєстрований Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис №380.
На обґрунтування позовної заяви зазначає, зокрема, що 08.08.2008 між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 був укладений шлюб, зареєстрований Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис №380. Після реєстрації шлюбу позивач змінила своє прізвище « ОСОБА_4 » на прізвище відповідача « ОСОБА_5 ». В шлюбі у сторін ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 народився син ОСОБА_7 . В подальшому відносини між сторонами погіршились і з вересня 2023 року вони припинили шлюбні стосунки, перестали вести спільне господарство, спільний сімейний бюджет з того часу у них відсутній, сторони стали проживати окремо один від одного. Після розірвання стосунків неповнолітні діти залишились проживати разом з позивачем. Примирення між сторонами в теперішній час є неможливим. Тому подальше збереження шлюбу є недоцільним, суперечить інтересам позивача.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.12.2025, розгляд вказаної справи визначено судді Київського районного суду м. Харкова Муратовій С.О. (а.с. 17).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 22.12.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, із повідомленням сторін (а.с. 19).
В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, повідомлялися належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду 24.02.2026 надійшла заява позивача ОСОБА_1 , в якій вона просить слухати без її участі справу про розірвання шлюбу. Позов підтримує в повному обсязі, просить його задовольнити. Не заперечує проти винесення судом заочного рішення по справі в разі неявки в судове засідання належним чином повідомленого відповідача. Після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_5 » (а.с. 34).
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив, повідомлявся належним чином про час і місце судового розгляду справи (а.с. 25, 33).
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач ОСОБА_2 не з`явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов, зокрема: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив.
Зі згоди представника позивача (а.с. 34) суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 08.08.2008 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було укладено шлюб, який зареєстрований 08.08.2008 Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, про що було зроблено актовий запис за № 380 (а.с. 36).
Згідно позовної заяви, господарство та побут подружжя ведуть окремо один від одного, мешкають окремо. Майнового спору на час розгляду справи між сторонами не має.
За змістом положень ч. 1 ст. 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв`язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу, прізвище ОСОБА_1 залишити « ОСОБА_5 ».
Суд постановляє рішення в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 223, 259, 263-265, 280 ЦПК України, ст. ст. 14, 24, 56, 110, 112 СК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , поданою її представником адвокатом Полупановою Ольгою Олександрівною до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ), зареєстрований 08.08.2008 Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, про що було зроблено актовий запис за № 380.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ) судовий збір в сумі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.
Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 залишити « ОСОБА_5 ».
Згідно ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ).
Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ).
Суддя С.О. Муратова