Номер провадження 2/754/5329/26
У Х В А Л А

Іменем України

про залишення позову без резгляду

25 березня 2026 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Гуцул Д.Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

26 грудня 2025 року Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І. постановив ухвалу про відкриття провадження у справі.

11 лютого 2026 року адвокат Іванов А.В., представник ОСОБА_1 , подав заяву про розгляд справи без участі.

12 лютого 2026 року та 26 лютого 2026 року розгляд справи було відкладено з причини неявки Відповідачки, ОСОБА_2

24 березня 2026 Відповідачка, ОСОБА_2 , подала через канцелярію суду заяву про залишення позову без розгляду, оскільки вже є справа № 754/21405/25 про розірвання шлюбу за позовом ОСОБА_2 .

Суд, розглянувши клопотання, дійшов таких висновків.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Тлумачення пункту 4 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить, що підставою для прийняття судового рішення про залишення позову без розгляду є наявність у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав. Позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто, коли позови повністю збігаються за складом учасників процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору (див. постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 квітня 2025 року в справі № 367/644/21 (провадження № 61-1441св24)).

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення, а підстава - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Тобто необхідна наявність водночас трьох складових: тотожних сторін спору; тотожного предмета позову, тотожної підстави позову, тобто коли позови повністю співпадають за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає розгляду таких позовів (див. постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 липня 2021 року у справі № 759/9251/16-ц (провадження № 61-12121св20).

Приписи пунктів 4, 11 частини першої статті 257 ЦПК України направлені на виключення випадків одночасного розгляду декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав. Залишення позову без розгляду у цьому разі можливе лише за умови, що позов у справі, яка перебуває у провадженні цього чи іншого суду, є тотожним щодо позову, який розглядається, тобто збігаються сторони, предмет і підстави позовів. Необхідна наявність водночас трьох складових: тотожних сторін спору; тотожного предмета позову, тотожної підстави позову, тобто коли позови повністю співпадають за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного елементу не перешкоджає заінтересованим особам звернутися до суду з позовом і не дає суду підстав, зокрема, залишати позов без розгляду. Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів (див. постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 травня 2024 року в справі № 686/25175/23 (провадження № 61-1927св24)).

Суд встановив, що у провадженні судді Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т. є справа № 754/21081/25 із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет (розірвання шлюбу) і з тих самих підстав. При цьому, зазначення сторонами різних причин неможливості збереження шлюбу не дає підстав уважати, що позови не є тотожними. У цій справі провадження у справі було відкрито 24.12.2025.

За таких обставин, Суд постановляє ухвалу залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 257 ЦПК України.

Згідно з приписами пункту 4 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Керуючись пунктом 4 частини першої статті 257, статями 260, 261 ЦПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без розгляду.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету судовий збір у сумі 1211,20 грн, сплачений відповідно до квитанції № 1746 від 23.12.2025.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО