"20" березня 2026 р. Справа № 363/1665/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2026 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Свєтушкіна Д.А. розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту народження та поновлення актового запису про народження, -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області через систему «Електронний суд» від представника заявника адвоката Кищенко М.В. надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту народження та поновлення актового запису про народження, в якій просить встановити факт народження та поновити актовий запис у державному реєстрі актів цивільного стану щодо іншої особи від 22.01.2004 року за № 3: прізвище « ОСОБА_2 », ім`я « ОСОБА_3 », по-батькові « ОСОБА_4 », дата народження « ІНФОРМАЦІЯ_1 », місце народження «селище Тельманове Тельманівський район, донецька область», батько дитини « ОСОБА_5 », мати дитини « ОСОБА_6 », в тому числі з урахуванням внесених змін при усиновленні на підставі рішення Вишгородського районного суду Київської області від 25.01.2006 року.

Ознайомившись з матеріалами справи, суддя вважає, що у відкритті провадження у даній справі слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно ч. 1, 2 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Тож справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Згідно із частиною першою статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Положеннями частин першої - третьої статті 49 ЦК України визначено, що актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків. Актами цивільного стану є народження фізичної особи, встановлення її походження, набуття громадянства, вихід з громадянства та його втрата, досягнення відповідного віку, надання повної цивільної дієздатності, обмеження цивільної дієздатності, визнання особи недієздатною, шлюб, розірвання шлюбу, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, зміна імені, інвалідність, смерть тощо. Державній реєстрації підлягають народження фізичної особи та її походження, громадянство, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть.

Звертаючись до суду із вказаною заявою, ОСОБА_1 зазначає, що встановлення факту народження та поновлення актового запису про народження ОСОБА_7 необхідно для реалізації останньою своїх прав. Натомість факт, що підлягає встановленню відповідно до поданої заяви, жодного юридичного значення особисто для заявника немає, тобто від нього не залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав заявниці. Такожь суд зауважує, що усиновлена заявницею на підставі рішення Вишгородського районного суду Київської області від 25.01.2006 року ОСОБА_7 , про встановлення факту народження та поновлення актового запису про народження якої просить заявниця, у 2022 році досягла повноліття та набула повної цивільної дієздатності, в тому числі і процесуальної (здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати обов`язки в суді) та має самостійно захищати свої інтереси в суді. Батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх дітей лише до моменту досягнення ними повноліття. Пр цьому тайна усиновлення, яка передбачена ст. 226 СК України та на яку посилається ОСОБА_1 у свої заяві, спрямована на захист приватного життя сім`ї, не замінює собою процесуальних норм та не наділяє усиновлювача правом діяти від імені повнолітньої усиновленої особи без її згоди. Тож на момент звернення до суду з вказаною заявою підстав для представництва інтересів повнолітньої ОСОБА_7 її матір`ю ОСОБА_1 відповідно до вимог ЦПК України судом не встановлено.

Крім того, при вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, крім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність.

Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній.

Так, чинним законодавством України передбачена процедура поновлення актового запису цивільного стану, яка врегульована Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» (далі Закон) та Правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 14.01.2011 за № 55/18793 (далі Правила).

Відповідно до статті 23 Закону поновлення актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану у разі його відсутності, що підтверджується документально.

На підставі поновленого актового запису цивільного стану повторно видається свідоцтво про державну реєстрацію акта цивільного стану.

Згідно з пунктом 3.4 розділу ІІІ Правил відсутність актового запису цивільного стану підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян (далі Реєстр) про відсутність актового запису цивільного стану.

На підставі поданих заявником та затребуваних відділом державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичним представництвом чи консульською установою України документів та їх аналізу складається висновок про поновлення або відмову в поновленні актового запису цивільного стану (пункт 3.11 розділу ІІІ Правил).

З огляду на викладене, питання поновлення актового запису покладено на відповідні відділи органів ДРАЦС.

З матеріалів заяви вбачається, що 28.08.2025 року заявниця звернулась із заявою до Вишгородського відділу ДРАСЦ у Вишгородському районі Київської області, в якій просила внести запис про народження ОСОБА_7 до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та Книги реєстрації актів цивільного стану. За результатами розгляду заяви Вишгородським відділом ДРАСЦ у Вишгородському районі Київської області листом №1561/30.18-31 від 09.09.2025 року було надано відповідь, згідно якої для поновлення актового запису про народження дитини необхідно надати документи (виписки з них), які підтверджують дані про народження дитини ще до її усиновлення із зазначенням біологічних батьків та повної інформації про них.

На виконання вищевказаного запиту заявницею було надано додаткові документи на підтвердження факту народження ОСОБА_7 , реєстрації в Державному реєстрі записів актів цивільного стану та інформацію про біологічних батьків.

За результатами розгляду поданих заявницею документів Вишгородського відділу ДРАСЦ у Вишгородському районі Київської області надав лист-відповідь №30.18-7 від 25.12.2025 року, згідно якої для поновлення актового запису про народження дитини необхідно подати особою, щодо якої складено актовий запис, документи (виписки з них), які підтверджують дані, необхідні для поновлення актового запису цивільного стану про народження дитини ще до її усиновлення у первинному вигляді з зазначенням біологічних батьків та повною інформацією про них, для можливості в подальшому внести зміни про усиновлення дитини на підставі рішення Вишгородського районного суду Київської області від 25.01.2006 року.

Тобто питання щодо поновлення актового запису про народження по суті заінтересованою собою не вирішено,висновок відповідно до пункту 3.11 розділу ІІІ Правил не складено, при цьому неможливість поновлення такого актового запису в зазначеному вище листі заінтересованою особою мотивовано не відсутністю достатніх документів необхідних для поновлення актового запису про народження, які особа не може надати з незалежних від неї підстав, а неналежним заявником.

Так відповідно до п. 3.3. розділу ІІІ Правил поновлення актових записів цивільного стану проводиться за заявою: особи, щодо якої було складено актовий запис; одного з батьків неповнолітнього (малолітнього); піклувальника неповнолітнього та опікуна малолітнього; опікуна недієздатної особи; спадкоємців померлого; представника органу опіки та піклування під час здійснення повноважень з опіки та піклування стосовно особи, яка має право на подання такої заяви.

Тож судом встановлено, що законом визначено інший порядок встановлення факту, про який зазначено у заяві, натомість в даному випадку заявницею суду не доведено неможливість в позасудовому порядку встановити зазначений факт, тож подана заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а тому у відкритті провадження у цій справі необхідно відмовити на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК.

Крім того, встановлення факту народження, про яке просить заявниця є можливим у разі відсутності реєстрації народження, натомість у разі реєстрації народження дитини, але втрати відповідного актового запису та неможливості поновити такий актовий запис в позасудовому порядку, підставою для поновлення актового запису про народження є рішення суду про встановлення факту державної реєстрації акту цивільного стану (п. 3.17 розділу ІІІ Правил).

Також суд зауважує, що відділ державної реєстрації актів цивільного стану не вправі відмовити громадянину в прийнятті та розгляді заяви про поновлення актового запису цивільного стану. У разі відмови в поновленні актового запису цивільного стану відповідний висновок відділу державної реєстрації актів цивільного стану може бути оскаржений до суду в порядку адміністративного судочинства.

Керуючись ст. ст. 186, 260-261 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту народження та поновлення актового запису про народження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя Д.А.Свєтушкіна