Єдиний унікальний номер: 379/1549/25
Провадження № 2-во/379/7/26
УХВАЛА

про виправлення описки в судовому рішенні

20 березня 2026 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області в складі судді Невгада О.В., розглянувши заяву про виправлення описки в ухвалі Таращанського районного суду Київської області, по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості

У С Т А Н О В И В :

У вересні 2025 представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Архіпов О.Ю. звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 11738,29 доларів США заборгованості за договорами позики.

14.01.2026 суд постановив ухвалу про затвердження мирової угоди від 12.01.2026, укладеної між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

10.03.2026 до суду засобами підсистеми «Електронний суд» надійшла заява ОСОБА_1 , подана через представника - адвоката Архіпова Олександра Юрійовича, відповідно до якої ухвала Таращанського районного суду Київської області від 14.01.2026 у справі №379/1549/25, якою затверджено мирову угоду є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документу, встановленим Законом України «Про виконавче провадження». У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень (ст. 208 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про виконавче провадження» у виконавчому документі зазначаються зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або прізвище, ім`я та, за наявності, по батькові (для фізичних осіб) стягувача та боржника, дата народження боржника - фізичної особи; строк пред`явлення рішення до виконання.

Разом із тим ухвала від 14.01.2026, не місить зазначених вище відомостей, які наявні у матеріалах справи. Згідно з ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки, тому просить суд виправити описки, допущену в тексті ухвали.

Дослідивши вказану заяву та матеріали справи суд висновує, що заява підлягає задоволенню, а допущені описки - виправленню судом, відповідно до ст. 269 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

У даному випадку суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть постановленої ухвали та для її виправлення немає необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу ( помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Аналогічна правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що виправлення допущеної в ухвалі суду технічної описки носить виключно редакційний характер, узгоджується з матеріалами цивільної справи, не змінює судового рішення та не впливає на його суть іншим чином, а тому допущена описка може бути виправлена судом.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 258-261, 269, 352-354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Виправити описки в ухвалі Таращанського районного суду Київської області від 14.01.2026 у справі № 379/1549/25, якою було затверджено мирову угоду сторін, а саме на аркуші 4 ухвали в її резолютивній частині текст після слів: «Ухвала суду про затвердження мирової угоди є виконавчим документом» викласти в такій редакції:

«Ухвала суду про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох років до 14.01.2029.

Повне найменування сторін:

Позивач (Стягувач): ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач (Боржник): ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ».

2. В решті ухвалу Таращанського районного суду Київської області від 14.01.2026 у справі № 379/1549/25,якою було затверджено мирову угоду сторін, залишити без змін.

3. Копію ухвали направити сторонам для відома.

Ухвала про виправлення описки є невід`ємною частиною судового рішення по цій справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 20.03.2026.

Суддя Таращанського районного суду

Київської області Олександр НЕВГАД