Провадження номер 2-п/756/68/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2026 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.

секретар судового засідання - Приходько К.А.

за участі відповідача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 14 січня 2026 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 14 січня 2026 року позовні вимоги ПАТ «СК «Уніка» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «СК «Уніка» частину суми виплаченого страхового відшкодування в розмірі 167451,25 грн., витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028,00 грн., витрати на правничу допомогу в розмірі 15000,00 грн.

13 лютого 2026 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав до суду заяву про перегляд заочного рішення, в якій просить поновити відповідачу строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасувати заочне рішення Оболонського районного суду міста Києва від 14 січня 2026 року. В обґрунтування заяви зазначає, що рішення було ухвалено за відсутності відповідача, поки він був на лікарняному. Про існування заочного рішення та те, що був судовий розгляд відповідач фактично дізнався завдяки інформації на веб-сайті Оболонського районного суду м. Києва, під час пошуку дати наступного засідання. Вказав, що відповідач не згодний з сумою страхового відшкодування, вважає, її значно і умисно завищеною позивачем.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 березня 2026 року заяву передано на розгляд судді Шролик І.С.

Ухвалою суду від 10 березня 2026 року заву про переглдя заочного рішення залишено без руху.

Ухвалою від 19 березня 2026 року заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення прийнятою суддею Шролик І.С. до свого провадження та призначено до розгляду на 25 березня 2026 року.

В судовому засіданні відповідач наполягав на скасуванні заочного рішення, просив відкласти розгляд заяви через відсутність представника.

Представник позивача в судове засідання не з?явився, про розгляд справи повідомлялися судом належним чином.

Вислухавши позицію відповідаа, дослідивши подану заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 14 січня 2026 року позовні вимоги ПАТ «СК «Уніка» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «СК «Уніка» частину суми виплаченого страхового відшкодування в розмірі 167451,25 грн., витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028,00 грн., витрати на правничу допомогу в розмірі 15000,00 грн.

Як на підстави для скасування заочного рішення відповідач посилається, зокрема, на те, що він з поважних причин не з`явився в судове засідання через перебування на лікарняному.

Як вбачається з розписки, наявної в матеріалах справи відповідач особисто в приміщенні суду отримав 08 жовтня 2025 року позовну заяву із додатками й був сповіщений про наступний розгляд справи на 03 листопада 2026 року. Отже мав достатньо часу для направлення відзиву у визначений в ухвалі строк.

03 листопада 2025 року справу знято з розгляду через перебування головуючого у відпустці. Призначено на 14 листопада 2025 року про що представник відповідача - адвокат Бойко А.М. сповіщений, що доводиться розпискою.

В судове засідання сторони та їх представники не з`явились, розгляд справи відкладений на 14 січня 2026 року.

В судове засідання 14 січня 2026 року сторони та їх представники в судове засідання вдруге не з`явились, про час та місце розгляду справи сповіщені належним чином, що доводиться наявною розпискою.

15 січня 2026 року судом зареєстровано клопотання представника відповідача, яке датоване 14 січнем 2026 року про перебування відповідача ОСОБА_1 13 січня 2026 року на прийомі у лікаря. Скріншот з телефону про відкриття листка непрацездатності є нечитабельним.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

З наявних у справі сповіщень та розписок, встановлено що суд виконав покладений на нього обов`язок повідомити учасників про дату, час та місце розгляду справи, а відповідач, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, не скористався своїм правом взяти участь у судовому засіданні, безпосередньо та (або) через представника, поважні причини неподання відзиву також відсутні.

Так, відповідно до положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Представник відповідач у заяві про перегляд заочного рішення вказує, що істотними обставинами, які мають значення для правильного вирішення справи є завищений розмір завданої шкоди. Проте, дане твердження є голослівним. Сторона відповідача з 08 жовтня 2025 року мала достатньо часу для подання доказів на спростування розміру заявлених вимог.

Будь-яких доказів, які б спростовували правильність висновків суду, до заяви про перегляд заочного рішення стороною відповідача не додано.

Сукупності обставин, визначених ст. 288 ЦПК України, судом встановлено не було, а відповідачем їх наявність не доведена.

Крім того, у відповідність до ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, interalia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з наведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлялася судом про дату, час та місце розгляду справи, жодних доказів про причину неподання відзиву не надано та зважаючи на ту обставину, що заявником не зазначено доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та не були враховані судом при постановленні заочного рішення, а відтак суд приходить до висновку про залишення без задоволення заяви представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 14 січня 2026 року.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 285, 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 14 січня 2026 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження рішення суду починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлений 25 березня 2026 року.

Суддя І.С. Шролик