cправа № 492/409/26
провадження № 2/492/605/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 березня 2026 року м. Арциз

Суддя Арцизького районного суду Одеської області Варгаракі С.М.,

ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Павлівської сільської ради Болградського району Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, -

встановив:

ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до про визнання права власності у порядку спадкування, посилаючись на те, що ОСОБА_2 є спадкоємицею після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 . З метою оформлення спадщини спадкоємиця звернулася до нотаріуса, однак їй було відмовлено у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують право власності спадкодавця.

Ознайомившись з позовною заявою та документами, доданими до неї, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням статей 175, 177 ЦПК України.

Згідно з пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, однак позовна зава не містить відомостей про адреси електронної пошти позивачки та відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивачки та відповідача.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з пунктом 9 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно роз`яснень, що викладені у пункті 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Таким чином, позивачці слід визначити ціну позову, обумовлену дійсною вартістю майна на час подання позову до суду та надати суду докази дійсної вартості нерухомого майна.

Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна міститизміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, що саме вимагає позивачка (предмет позову), обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову).

Так, матеріально-правова вимога позивачки до відповідача повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Зі змісту позову слідує, що позивачка не наводить правове обґрунтування позовної вимоги про визнання права власності.

Відтак, позивачці слід уточнити позовні вимоги з посиланням на конкретну(і) норму(и) матеріального права, яка(і) передбачає(ють) відповідний спосіб захисту права, а також обґрунтувати обрання такого способу захисту порушеного права.

Крім того, в прохальній частині позовної заяви позивачка просить визнати за нею право власності на житловий будинок у порядку спадкування, однак не зазначає у порядку спадкування за законом чи за заповітом.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, однак в порушення вказаних норм права позивачкою в позовній заяві не зазначено доказів: наявності або відсутності спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом; наявності або відсутності відмови від спадщини з боку спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом; наявності або відсутності відмови від спадщини з боку кого-небудь із спадкоємців; чи немає підстав для усунення позивачки від права на спадкування (стаття 1224 ЦК України); дійсної вартості майна (звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, висновок суб`єкта оціночної діяльності тощо).

У порушення вимог пунктів 9, 10 частини 3 статті 175 ЦПК України позивачкою у позовній заяві не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В силу положень частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову.

Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п/п 1 пункту 1 частини 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З викладеного вбачається, що позивачці слід визначити та зазначити ціну позову, виходячи з дійсної ринкової вартості спірного майна на момент звернення до суду з позовною заявою, з наданням суду доказів сплати судового збору, сплаченого враховуючи вірну ціну позову.

Згідно з частиною 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною 1 статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до вимог частини 1 статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу (частина 2 статті 60 ЦПК України).

Положеннями частини 6 статті 19 ЦПК України визначено перелік справ, які належить до малозначних, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Згідно з вимогами частини 4 статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи щодо спадкування.

Відповідно до частини 4 статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

У пункті 18 розділу XІІІ «Перехідних положень» ЦПК України встановлено, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

02 червня 2016 року Верховною Радою України було прийнято зміни до Конституції України (Закон України №1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)»), відповідно до яких розділ XV «Перехідні положення» Основного Закону України було доповнено пунктом 16-1, підпункт 11 якого передбачає, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Вказані зміни набули чинності 30 вересня 2016 року.

Спір у даній справі не виник з трудових відносин та дана справа не є малозначною, тому з 01 січня 2017 року представництво в судах першої інстанції має здійснюватись виключно адвокатом.

Предметом спору у даній справі є визнання права власності на будинок в порядку спадкування.

Відтак, дана справа не є малозначною, підлягає розгляду виключно в порядку загального позовного провадження, а тому представником може бути лише адвокат.

У реєстрі адвокатів відомості про даного представника ОСОБА_1 як адвоката відсутні.

Таким чином, заява підписана та подана Чернишевим А.А., який не є адвокатом та за законом не має права представляти інтереси позивачки у даній категорії справ.

Згідно з частиною 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Павлівської сільської ради Болградського району Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом десяти днів з дня отримання позивачами копії наявної ухвали.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивачів, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позовна заява буде вважатися не поданою, та повернута позивачам.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Павлівської сільської ради Болградського району Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії наявної ухвали.

Роз`яснити позивачам, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України -http:/court.gov.ua/fair/sud1502/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Арцизького районного суду

Одеської області Варгаракі С.М.