Справа № 361/7265/25
Провадження № 2/361/2617/25
У Х В А Л А

26 березня 2026 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Гізатуліної Н. М.,

за участю секретаря Охріменко Є. І.

позивачки П?янкової М.В.

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Левчука Олексія Олександровича про відвід судді Гізатуліної Наталії Миколаївни у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Київ Фінанс», ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Задорожний Олександр Сергійович про витребування майна з чужого незаконного володіння,

УСТАНОВИВ:

У червні 2025 року ОСОБА_3 подала до суду зазначений позов.

У порядку автоматизованого розподілу справ між суддями справу передано на розгляд судді Писанець Н.В.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 липня 2025 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

14 листопада 2025 року Вх. № 54062 Левчук О.М. через систему «Електронний суд» подала до суду заяву про відвід судді.

Ухвалою суду від 14 листопада 2025 року визнано заявлений представником відповідача ОСОБА_1 адвоката Левчук О.О. відвід судді Писанець Н.В. від розгляду цивільної справи необґрунтованим та заявлено самовідвід судді Писанець Н.В. від розгляду справи та передано справу до канцелярії суду для повторного автоматизованого розподілу в порядку встановленому ст. 33 ЦПК України.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Гізатуліній Н.М.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 19 листопада 2025 року справу прийнято до провадження у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання 26 березня 2026 року о 12 год 30 хв.

26 березня 2026 року Вх. № 15175 представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Левчук О.О. через систему «Електронний суд» подав заяву про відвід судді Гізатуліної Н.М. у зазначеній справі.

Заяву мотивував тим, що ОСОБА_3 на протязі тривалого часу, зокрема у 2024 році виконувала обов`язки присяжної у Броварському міськрайонному суді Київської області, що підтверджується її декларацією, яка знаходиться у відкритому доступі на сайті Національного агенства з питань запобігання корупції.

Вважає, що зазначена обставина свідчить про наявність особистих зв?язків між позивачкою та судом і об`єктивно викликає сумнів у неупередженості судді Гізатуліної Н.М. при розгляді цієї справи.

На його думку, П`янкова М.В. під час виконання обов`язків присяжної Броварського міськрайонного суду Київської області мала службові й дружні стосунки з суддями цього суду, та відповідно й конфлікт інтересів, через що в 2024 році всіма суддями Броварського міськрайонного суду Київської області було заявлено самовідводи у цивільній справі № 361/1412/24.

Враховуючи викладене, з метою уникнення сумніву у учасників справи щодо неупередженості або об`єктивності судді просив відвести суддю Гізатуліну Н.М. від розгляду даної справи.

У підготовчому судовому засіданні позивачка заперечувала щодо задоволення заяви відповідачки про відвід судді у справі, зазначила, що припинила повноваження присяжної у березні 2024 року, суддя Гізатуліна Н.М. працює у Броварському міськрайонному суді Київської області недавно, участі разом із нею у справах, як присяжна не брала.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник у підготовче судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про що в матеріалах справи наявні відповідні докази. Причини неявки суду не відомо.

У підготовче судове засідання відповідач ТОВ «ФК «Київ Фінанс» та третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Задорожний О.С. не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про що в матеріалах справи наявні відповідні докази. Причини неявки суду не відомі.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи, що заява про відвід судді Гізатуліній Н.М. надійшла від представника відповідачки ОСОБА_1 ОСОБА_4 , у день призначеного підготовчого судового засідання 26 березня 2026 року, суд вирішує таку заяву за правилами абз. 2 ч. 3 ст. 40 ЦПК України.

Відповідно до ст. 122-124 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід судді без участі осіб, які не з`явилися, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Суд дослідивши матеріали справи, заяву відповідачки про відвід судді, враховуючи думку позивачки дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 6, ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Вичерпний перелік підстав для відводу складу суду передбачений статтею 36 ЦПК України.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу щодо недопустимості повторної участі судді у розгляді справи.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до положень ст. 214 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод кожному гарантовано право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Фей проти Австрії» від 24 лютого 1993 року; рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII).

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Отже, за умовами статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Розглядаючи заяву про відвід, суддя має враховувати, що для відводу судді заявнику необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Статтею 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими, вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до статей 5, 6 Кодексу суддівської етики незалежність судді під час здійснення правосуддя є передумовою забезпечення принципу верховенства права та невід`ємною складовою справедливого суду. Суддя повинен здійснювати правосуддя незалежно, виходячи виключно з обставин, установлених під час розгляду справи, за своїм внутрішнім переконанням, керуючись верховенством права, що є гарантією справедливого розгляду справи в суді, незважаючи на будь-які зовнішні втручання, впливи, стимули, загрози або публічну критику.

Незалежність судді означає, що при здійсненні своїх повноважень він керується тільки законом і ніхто не має права давати йому будь-які вказівки або прямими чи непрямими способами впливати на нього. Судді мають бути незалежними у тому числі від впливу урядових чиновників, засобів масової інформації, громадської думки, впливу членів родини.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків.

Відповідно до ст. 10 Кодексу суддівської етики, суддя повинен виконувати обов`язки судді безсторонньо і неупереджено та утримуватися від поведінки, будь-яких дій або висловлювань, що можуть призвести до виникнення сумнівів у рівності суддів та присяжних під час здійснення правосуддя.

Відповідно до цінності 2 принципу «Об`єктивність» Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН №2006/23 від 27.07.2006 року (далі Бангалорські принципи), об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Згідно п.п.49, 50 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України», відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Об`єктивний критерій визначає, чи дотримався суддя достатніх гарантій, що дозволяють виключити будь-який сумнів щодо його неупередженості. Щодо цього критерію, то необхідно встановити, чи існують, крім поведінки самого судді, факти, що потребують доведення, які можуть викликати сумніву неупередженості судді. Мається на увазі, що при ухваленні рішення про те, чи є в конкретній справі законна підстава побоюватися, що конкретний суддя або склад суду проявили недостатню неупередженість, думка відповідної особи є важливою, але невирішальною. Вирішальним є те, чи може це побоювання бути об`єктивно виправданим. Про це йдеться у рішенні ЄСПЛ у справі «Паунович проти Сербії» (№54574/07).

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого, рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v.Austria) від 24 лютого 1993 року, п.п.27, 28 and 30; рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), №33958/96, п.42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Розглядаючи заяву про відвід, суддя має враховувати, що для відводу судді заявнику необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Заява про відвід головуючої судді Гізатуліної Н.М. обґрунтована здійсненням позивачкою ОСОБА_5 повноважень присяжної в Броварському міськрайонному судді Київської області у 2024 році, що на думку заявника свідчить про наявність особистих зв?язків між позивачем та судом, та об`єктивно викликає сумнів у неупередженості судді при розгляді справи.

Заявлений відвід не містить даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу судді, передбачених ст. ст. 36, 37 ЦПК України.

Суд встановив, що рішенням Броварської міської ради Броварського району Київської області від 26 січня 2023 року № ОСОБА_6 включено до списку присяжних Броварського міськрайонного суду Київської області.

Відповідно до розпорядження Голови Броварського міськрайонного суду Київської області від 13 березня 2024 року № 3рс-г ОСОБА_7 увільнено від виконання обов`язків присяжної Броварського міськрайонного суду Київської області на підставі п. 4 ч. 2 ст. 66 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Указом Президента України від 08 травня 2024 року № 303/2024 ОСОБА_8 призначено на посаду судді Броварського міськрайонного суду Київської області, зараховано до штату суду 15 травня 2024 року, після складення присяги судді 05 липня 2024 року Бражник Н.М. набула повноважень судді.

Наказом Броварського міськрайонного суду Київської області від 20 лютого 2025 року № 5с-к прізвище судді « ОСОБА_9 » змінено на « ОСОБА_10 » у зв`язку з укладенням шлюбу.

Враховуючи викладене, заявником не надано доказів, які б підтверджували необ`єктивність та упередженість судді Гізатуліної Н.М. у розгляді справи, а тому суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Гізатулійній Н.М. за необгрунтованістю.

Керуючись ст. ст. 36, 40, 258260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Левчука Олексія Олександровича про відвід судді Гізатуліної Наталії Миколаївни у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Київ Фінанс», ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Задорожний Олександр Сергійович про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Гізатуліна