Справа № 727/2695/26
Провадження № 2/727/1466/26
У Х В А Л А

20 березня 2026 року суддя Шевченківського районного суду м. Чернівців Бойко М.Є., розглянувши заяву відповідача про заперечення проти розгляду справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів у порядку спрощеного позовного провадження,

в с т а н о в и в:

У лютому 2026 року представник позивачки - адвокат Морозова О.В. звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути на користь ОСОБА_1 з ОСОБА_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з червня 2024 року по січень 2025 року у розмірі 21 162, 75 грн., а також витрати на правничу допомогу у розмірі 9 750, 00 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівців Бойко М.Є. від 11 березня 2026 року в справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) її учасників.

19 березня 2026 року відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про розгляд справи у порядку загального позовного провадження та призначення судового засідання з викликом сторін.

При цьому, на обґрунтування заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного проваження без повідомлення (виклику) її учасників, відповідач зазначив, що дана справа не є типовою чи малозначною, оскільки містить складні фактичні та правові питання, які потребують повноцінного судового розгляду; позовні вимоги ґрунтуються на розрахунку пені, правильність якого викликає обґрунтовані сумніви, оскільки він, ймовірно, здійснений стороною позивача без урахування фактичних платежів, їх періодичності, часткових оплат та реального стану виконання ним зобов`язання зі сплати аліментів на утримання дитини.

Вказує також, що для правильного вирішення спору необхідним є дослідження значного обсягу доказів, а саме: матеріалів виконавчого провадження, розрахунку заборгованості по аліментам державного виконавця, платіжних документів, а також судових рішень, які мають значення для встановлення факту виконання зобов`язання, тощо, що об`єктивно унеможливлює їх належну оцінку у письмовому провадженні без участі сторін, крім того, підлягають з`ясуванню у судовому засіданні причини прострочення виконання ним зобов`язання та фактичний стан виконання рішення суду, включаючи обсяг та періодичність здійснених платежів.

Одночасно ОСОБА_2 зауважує, що попередня поведінка позивача може свідчити про недобросовісне користування процесуальними правами з метою штучного збільшення розміру пені, що також підлягає оцінці судом під час безпосереднього розгляду справи. На його думку, остання має істотне значення для сторін і тому, що стосується значної суми грошових коштів та безпосередньо впливає на майнові права відповідача.

Також відповідач вказує у своїй заяві, що розгляд позову ОСОБА_1 без виклику сторін фактично позбавляє його можливості реалізувати право на захист, зокрема надати усні пояснення, поставити запитання щодо доказів позивачки, заперечити проти їх належності та допустимості, що суперечить принципу змагальності сторін, та вважає, що справа не відповідає критеріям спрощеного позовного провадження, а тому підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Дослідивши заяву відповідача, матеріали справи, вважаю, що в її задоволенні слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

За приписами ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 6 ст. 19 ЦПК України).

Як вбачається з ч. 2 ст. 187 ЦПК України, про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа (п. 4); строк для подання відповідачем відзиву на позов (п. 8); строки для подання відповіді на відзив та заперечень, якщо справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження (п. 9).

Статтею 274 ЦПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно зі ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частинами 5, 6, 7 ст. 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Призначаючи справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадженнябез повідомлення (виклику) її учасників, суд виходив зі змісту позовних вимог позивача про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, які можуть бути розглянуті у порядку спрощеного провадження, незначної складності та категорії справи,обсягу та характеру доказів, а також з того, що предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення її обставин .

Доводи відповідача ОСОБА_2 про необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження і неможливість її розгляду в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін є необґрунтованими, зважаючи на те, що суд жодним чином не позбавлений можливості дослідити будь-яку кількість доказів по справі, при цьому розгляд справи в спрощеному провадженні без повідомлення (виклику) сторін жодним чином не позбавляє сторін чи їх представників права висловлювати свої доводи та міркування щодо досліджуваних доказів або будь-яких інших питань, що можуть виникнути під час судового розгляду та акцентувати увагу суду на змісті документів, які встановлюють обставини, що входять до предмету доказування.

Отже, розгляд позову ОСОБА_1 в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін не свідчить про неможливість ухвалити правильне та обґрунтоване судове рішення та не призведе до порушення прав відповідача та зменшення обсягу його процесуальних прав, пов`язаних з розглядом справи.

За таких обставин підстави для зміни порядку розгляду цієї справи відсутні, що має наслідком відмову в задоволенні заяви ОСОБА_2 .

Керуючись ст. ст. 19, 258-261, 274-279, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 про розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів у загальному позовному провадженні та призначення судового засідання з викликом сторін відмовити повністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя М.Є. Бойко