У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2026 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі головуючої судді Левицької Я.К.,

за участю секретаря судового засідання Невмержицької Н.М.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника Харченко О.О.,

представників заінтересованої особи ОСОБА_7., ОСОБА_8.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника заінтересованої особи про залишення заяви без розгляду у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі свого представника - адвоката Харченко Оксани Олексіївни звернулась до Подільського районного суду міста Києва із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_1 та ОСОБА_3 без реєстрації шлюбу у період з 01.04.1993 року по 23.07.2025 року.

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 прожили разом без реєстрації шлюбу понад тридцять років. За цей час вони вели спільний побут, мали спільний сімейний бюджет, разом працювали, разом проживали, спільно здійснювали придбання майна (зокрема автомобіля), спільно робили ремонт, підтримували стосунки з родичами один одного та фактично виконували роль подружжя. ОСОБА_3 виховував сина заявниці як власну дитину, а згодом - онуку ОСОБА_4 , яка тривалий час проживала з ними. Подружні взаємини між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 визнавалися як родичами, так і сусідами та колегами. У складні періоди життя, зокрема під час хвороб ОСОБА_3 та під час окупації у 2022 році, вони підтримували одне одного та діяли як єдина сім`я.

Після смерті ОСОБА_3 , у жовтні 2025 року заявниця звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, який у листі № 110/02-14 від 13.10.2025 повідомив, що спадкування відбувається у порядку черговості, тому ОСОБА_1 потрібно звернутися із заявою до суду про встановлення факту проживання однією сім`єю із ОСОБА_3 без реєстрації шлюбу. У зв`язку з чим, заявниця звернулась до суду.

Ухвалою судді від 18.12.2025 року заяву залишено без руху з встановленням заявнику строку протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали для усунення виявлених недоліків заяви.

Ухвалою судді від 05.01.2026 року зазначену заяву прийнято до розгляду в порядку окремого провадження, а також витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бурмістрової Наталі Вікторівни належним чином завірені копії спадкової справи № 18/2025, яка була відкрита у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Представник заінтересованої особи ОСОБА_7 у судовому засіданні заявила клопотання про залишення заяви без розгляду, оскільки наявний спір про право. Так, зі змісту поданої заяви про встановлення факту, що має юридичне значення вбачається, що заявник просить встановити факт з метою отримання спадку. Наявність або відсутність у заявника права на спадкування за законом майна померлого є окремим предметом доказування та має здійснюватися шляхом подання до суду відповідного позову та з підстав, визначених ст. 1264 ЦК України.

В судовому засіданні представник заявника Харченко О.О. заперечила щодо залишення заяви без розгляду.

Заявник ОСОБА_1 підтримала позицію свого представника.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що заяву слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окремому провадженню притаманні такі ознаки, які характеризують його структурну самостійність і прикладну значимість, і які визначаються такою суттєвою ознакою як безспірність розгляду справ, що віднесені до окремого провадження. Безспірність слід розуміти лише як відсутність спору про суб`єктивне матеріальне право, але не відсутність спору про існування факту, що встановлюється. Відтак, слід враховувати не тільки конкретну мету встановлення факту, а його зв`язок із певним суб`єктивним матеріальним правом.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справу про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України за № 5 від 31.03.1995 № «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Також, суд враховує, що відповідно до п. 23 Постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи приводом для відмови приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бурмістровою Н.В. у видачі заявнику свідоцтва про право на спадщину стала відсутність документів, що підтверджують родинний зв`язок між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . Крім того, повідомлено ОСОБА_1 про те, що в провадженні приватного нотаріуса знаходиться спадкова справа № 18/2025 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрита на підставі звернення 24.09.2025 року за заявою про прийняття спадщини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , матері спадкодавця.

Отже, матеріали спадкової справи містять ще одну заяву про вступ до спадщини та її прийняття іншою спадкоємицею, а саме ОСОБА_2 , яка є матір`ю померлого ОСОБА_3 .

Тобто зазначене вище свідчить про наявність спору про право.

Враховуючи наявність спору про право у вказаних правовідносинах, суд робить висновок, що справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, а вимоги мають розглядатися у порядку позовного провадження з використанням відповідних процесуальних інститутів.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

На підставі наведеного та керуючись ст. 259 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника заінтересованої особи про залишення заяви без розгляду - задовольнити.

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику ОСОБА_1 , що відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, вона має право на звернення до суду із позовом на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину ухвали суду або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту вказаного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Я.К. Левицька