Справа № 136/279/26
провадження № 2/136/150/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.03.2026 м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Шпортун С.В., заяву представника позивача Войцещук А.П. про залучення його до участі у справі №136/279/26, надання доступу до електронної справи та забезпечення участі у справі дистанційно в режимі відеоконференції,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа №136/279/26 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Представник АТ КБ «ПриватБанк» Войцещук А.П. через систему Електронний суд звернувся до суду із заявою, в якій просить про залучення його до участі у справі №136/279/26, надання доступу до електронної справи та забезпечення участі у справі дистанційно в режимі відеоконференції, долучивши до заяви за довіреність №8500-К-О від 15.08.2023.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи в контексті ініційованого представником клопотання, встановив, що із даним позовом до суду звернувся представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» Ляр Д.Ю. на підставі довіреності №4365-К-Н-О від 14.07.2025, згідно якої голова правління АТ КБ «Приват Банк» Бьоркнер Карл Мікапель, який діє на підставі Статуту уповноважив його на вчинення відповідних дій, долучивши Виписку із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, ФОП та громадських формувань, відповідно до якої керівником зазначено Бьоркнер Карла Мікапель, наказ про призначення, посадову інструкцію.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 62 ЦПК України передбачено, що довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (кваліфікованим електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29.12.2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18.12.2019 року N 390-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення", самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29.12.2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Необхідність підтвердження повноважень діяти від імені позивача за правилами самопредставництва наведеними документами підтверджена сталою практикою Верховного Суду (ухвала від 23.05.2024 року у справі N 205/12147/23, ухвала від 17.12.2024 року у справі N 2-2819/10, ухвала від 31.03.2025 року у справі N 727/4375/24 року).

При цьому слід зазначити, що не залежно від того, чи є справа малозначною чи ні, представляти юридичну особу в суді має право виключно адвокат або працівник такої юридичної особи з наданням до суду документів на підтвердження повноважень діяти в судовому процесі.

Ураховуючи те, що представник АТ КБ «ПриватБанк» Войцещук А.П. окрім довіреності до заяви не долучив жодних документів, довіреність видана в особі голови правління АТ КБ «ПриватБанк» Герхарда Бьоша, його повноваження як керівника не підтвердженні, тому приходжу до висновку, що заява подана неповноважною особою, що є підставою відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України для її повернення, що не перешкоджає повторному зверненню із заявами відповідного змісту.

При цьому, суд зауважує, що вимоги до заяви про участь в режимі відеоконференції передбачені ст.212 ЦПК України та її слід направити іншим учасникам цивільного процесу, про що надати докази відповідного змісту.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача Войцещук А.П. про залучення його до участі у справі №136/279/26, надання доступу до електронної справи та забезпечення участі у справі дистанційно в режимі відеоконференції, - повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення та підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.В. Шпортун