Номер провадження 2-о/754/39/26
Справа № 754/5557/25
У Х В А Л А

Іменем України

25 березня 2026 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Панченко О.М.

за участю секретаря судових засідань Сарнавського М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Головне управління Пенсійного фонду України у м.Києві, ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту батьківства,

встановив:

11.04.2025 представник заявника ОСОБА_5 звернулася до суду із заявою про встановлення факту батьківства.

Від заінтересованої особи ОСОБА_4 до суду надійшла заява, в якій зазначає, що її покійний чоловік ОСОБА_6 не визнавав за своє життя батьківство відносно дитини заявника - ОСОБА_7 . Як убачається з заяви, заявник претендує на грошові кошти та майно її померлого чоловіка, у зв`язку з чим вважає, що їй необхідно звернутися до суду з позовом на загальних підставах у порядку позовного провадження, оскільки існує спір про право.

В судове засідання учасники судового розгляду не з`явилися.

Оглянувши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку що заява подана заінтересованою особою у справі підлягає задоволенню, оскільки згідно ст.315 ч.4 ЦПК України та ст.294 ч.6 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи в порядку окремого провадження.

Як убачається з матеріалів справи, заінтересованими особами були подані пояснення у справі, з яких убачається, що ключовою ознакою окремого провадження є безспірність, однак, вони заперечують проти задоволення заяви.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України, окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження це одностороннє провадження, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому, в порядку окремого провадження може вирішуватися питання про юридичний факт або стан, але не спір про право цивільне.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності такого юридичного факту або стану, і факт або стан, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Згідно ч. 6 ст.294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Аналогічна норма закріплена у ч. 4 ст. 315 ЦПК України, згідно якої суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Вказаний висновок сформовано у постанова ВС від 23 вересня 2020 року по справі № 758/7094/19, яку суд в силу вимог ч. 4 ст.263 ЦПК України застосовує при розгляді даної справи.

З вище наведеного вбачається, що встановлення факту, що має юридичне значення в окремому провадженні можливе при умові, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Суд зазначає, що заява про встановлення факту, що має юридичне значення, може розглядатися за правилами окремого провадження у разі відсутності спору, водночас у справі заінтересовані особи ОСОБА_4 та ОСОБА_2 заперечують проти задоволення заяви та вказують на існування спору між сторонами.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 01 травня 2024 року у справі № 758/3298/23 (провадження № 61-1305 св 24).

Отже із заявлених заявницею вимог виник спір про право і дані вимоги не підлягають судовому розгляду в окремому провадженні, відповідно, такий спір належить вирішувати у порядку позовного провадження, а тому суд вважає, що заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Головне управління Пенсійного фонду України у м.Києві, ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту батьківства, слід залишити без розгляду, роз`яснивши заявниці, що вона вправі звернутися до суду із позовом у порядку позовного провадження.

Крім того, ухвалою суду від 24.12.2025 року серед іншого було витребувано докази з відділення судово-медичної імунології Державної спеціалізованої установи «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» (, адреса: 61052, м. Харків, вул. Дмитрівська, 14), а саме: біологічний зразок крові на марлі від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (труп №12-17/138-Шт/24), зареєстрований за №14/1311-Дм/24 від 20.05.2024 р. Уповноважено Заявника, ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ), на особисте отримання (вилучення) вказаних біологічних зразків у ДСУ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» з метою їх подальшого безпечного транспортування та передачі до Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (04119, м. Київ, вул. Ґарета Джонса, 5.)

Зважаючи на те, що ухвалою суду призначалася по справі судова молекулярно-генетична експертиза на виконання якої судом було отримано висновок експерта від 22.01.2026 року разом з трьома спецпакетами №№3629526,3629527,3629529 (зразки крові померлого ОСОБА_6 , заявниці ОСОБА_1 та її дитини ОСОБА_9 ), то суд також вирішує питання про повернення біологічних зразків ОСОБА_6 у ДСУ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи».

Керуючись ст.ст.212,257,259,260,294,315 ЦПК України, суд-

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Головне управління Пенсійного фонду України у м.Києві, ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту батьківства, - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику її право вирішити спір шляхом подачі позовної заяви на загальних підставах.

Уповноважити Заявника, ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) особисто доставити (повернути) біологічні зразки крові від трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у ДСУ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи».

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.М. Панченко