Провадження № 2-о/643/100/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.03.2026 м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Афанасьєва В.О.,

за участю секретаря судового засідання Ткаченко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , заінтересовані особи П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора, Харківська міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , звернувся до суду з заявою до Салтівського районного суду міста Харкова про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а саме те що ОСОБА_2 є внучатим племінником ОСОБА_3 .

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , пояснив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . Заявник доводиться померлій спадкодавці внучатим племінником. 03.11.2021 заявник звернувся до П`ятої ХМДНК із заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину.

Заявник діє за згодою матері ОСОБА_4 , яка є племінницею померлої ОСОБА_3 . Від прийняття спадщини ОСОБА_4 відмовилась на користь сина ОСОБА_2 . Заяви від інших спадкоємців до нотаріальної контори не надходили, заповіти відсутні, спадкодавець в зареєстрованому шлюбі не перебувала, дітей не має. Постановою П`ятої ХМДНК від 03.11.2021 року відмовлено ОСОБА_2 у вчиненні нотаріальної дії через недоведеність родинних зв`язків між спадкодавцем ОСОБА_3 та спадкоємцем ОСОБА_2 .

Встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем необхідно для оформлення спадкових справ у приватного нотаріуса та отримання свідоцтва про право на спадщину, тому єдиним способом оформити спадкові права для заявника є звернення до суду за встановленням вищенаведених фактів, що мають юридичне значення.

Провадження у справі відкрито 18.12.2025 ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова.

Представник заявника у судове засідання не з`явився, завчасно надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності заявника, заяву просив задовольнити.

Представник заінтересованої особи ХМР в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Представник заінтересованої особи П`ятої ХМДНК в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, подав до суду заяву за розгляд справи його відсутності.

Вислухавши сторони, допитавши свідків, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, вислухавши свідків, суд дійшов наступного висновку.

У судовому засіданні ОСОБА_4 яка допитана у якості свідка пояснила, що є матір`ю заявника. ОСОБА_3 є її тіткою. При зверненні до нотаріуса для вступу у спадщину спадкодавці ОСОБА_3 , отримала відмову, у зв`язку із наявністю помилки у свідоцтва про народження ОСОБА_3 . Від спадщини у вигляді квартири вона відмовилась на користь свого сина ОСОБА_2 .

У судовому засіданні ОСОБА_5 , який допитаний у якості свідка пояснив, що з ОСОБА_3 була близькою знайомою його матері. ОСОБА_4 була її улюбленою племінницею, а ОСОБА_2 внучатим племінником. За життя ОСОБА_3 висказувала йому бажання, щоб її родичі успадкували належне їй майно.

Положеннями ч. 2 ст.315 ЦПК України визначено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не встановлено іншого порядку їх встановлення.

Згідно вимогам ч. 1ст.319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , батьками ОСОБА_6 є ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Згідно до витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 8, власне ім`я та по-батькові « ОСОБА_9 », дошлюбне прізвище « ОСОБА_10 », прізвище після укладення шлюбу « ОСОБА_11 ».

Згідно до витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 4, власне ім`я та по-батькові « ОСОБА_9 », дошлюбне прізвище « ОСОБА_10 », прізвище після укладення шлюбу « ОСОБА_12 ».

Відповідно до свідоцтва про народження № 64, ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьки ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Відповідно до письмових пояснень свідків ОСОБА_5 . ОСОБА_15 , останні підтвердили, що заявник є внучатим племінником спадкодавці.

З огляду на свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 77 років.

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 2971/02-31 від 03.11.2021 року, ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після ОСОБА_3 у зв`язку із відсутністю документів, що підтверджують родинний зв`язок із спадкодавцем.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Аналіз положень статті 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Cімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у цій категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують доводи сторони, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів.

Згідно роз`яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше.

Пункт 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду.

Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо.

Відповідно до Роз`яснення Міністерства Юстиції України від 11.10.2011 «Окремі питання спадкування», "Ступінь споріднення", тобто кількість народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних зв`язках, до родичів четвертого ступеня споріднення належать діти рідних племінників та племінниць спадкодавця (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба). До родичів п`ятого ступеня споріднення - діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). Родичі шостого ступеня споріднення це - діти його двоюрідних правнуків та правнучок (двоюрідні праправнуки та праправнучки), діти його двоюрідних племінників та племінниць (троюрідні онуки та онучки), діти його двоюрідних дядьків та тіток (троюрідні брати та сестри). У п`яту чергу право на спадкування мають родичі четвертого - шостого ступеня споріднення, якщо відсутні спадкоємці перших чотирьох черг.

Зазначене цілком узгоджується із викладеними у Листі Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`ясненням суті спадкування за правом представлення, яке полягає в тому, що хоча деякі родичі спадкодавця (його внуки, правнуки, прабаба, прадід, племінники, двоюрідні брати та сестри спадкодавця) не включаються до складу жодної з черг спадкоємців за законом, про те вони не усуваються повністю від спадкування і за певних умов набувають права спадкування.

Згідно з п. 6 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Тлумачення як ст. 3 ЦК України загалом, так і п. 6 ст.3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

При цьому для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки та врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватноправових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм.

Наведені обставини, з урахуванням принципу розумності, свідчать, що ОСОБА_2 є внучатим племінником ОСОБА_3 , проте відсутність відповідних підтверджуючих документів позбавляють заявника встановити факт родинних відносин між ними, тому цей факт підлягає встановленню у судовому порядку. Можливість довести цей факт іншим способом у позивача відсутня.

Суд бере до уваги показання свідків, які є логічними, послідовними і такими, що узгоджуються із матеріалами справи та неспростовано підтверджують, ОСОБА_2 є внучатим племінником ОСОБА_3

Враховуючи зазначене вище, а також те, що позов про встановлення факту родинних відносин породжує юридичні наслідки для позивача, а встановити його іншим шляхом неможливо, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.2, 4, 12, 13, 76-81, 89, 259, 263-265, 280-282, 315 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а саме те, що ОСОБА_2 є внучатим племінником ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Відповідно до вимог п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції з 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Салтівський районний суд міста Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заявник: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

Заінтересовані особи: Харківська міська рада, , адреса: м. Харків, майдан Конституції, 7,

П`ята харківська міська державна нотаріальна контора, , адреса:вул. Валентинівська, 27-Г.

Повний текст рішення складено 26.03.2026 року.

Суддя: В.О. Афанасьєв