Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-во/357/45/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" березня 2026 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Кошель Б. І.

при секретарі Кардаш О. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква заяву відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 01 грудня 2025 року по цивільній справі №357/12629/25 провадження 2/357/5416/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2026 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із заявою про виправлення описки в рішенні суду. Заява обґрунтована тим, що в рішенні від 01.12.2025, винесеному суддею Кошель Б. І., було допущено помилки, а саме: невірно зазначено ім`я відповідача « ОСОБА_3 » замість правильного « ОСОБА_4 », а також невірно вказано прізвище позивачки « ОСОБА_5 » замість правильного « ОСОБА_6 ». Заявник просив суд виправити описки в рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01.12.2025 у справі № 357/12629/25, а саме: змінити ім`я відповідача на « ОСОБА_4 » та прізвище позивачки на « ОСОБА_6 ».

Учасники процесу в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Заяви та клопотання до суду не направили, причини неявки суду не повідомили.

Суд визнав можливим розглянути заяву про виправлення описки у рішенні суду без участі учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає вирішенню даного питання.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд дійшов до висновку про наявність законних підстав для задоволення заяви про виправлення описки, зважаючи на наступне.

Судом встановлено, що заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 грудня 2025 року у справі №357/12629/25 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу було задоволено. Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 26 листопада 2019 року у Білоцерківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 1660, - розірвано.

Разом з тим, при виготовленні тексту рішення судом було допущено описки, а саме: в тексті рішення невірно вказано ім`я відповідача « ОСОБА_3 » замість правильного « ОСОБА_4 », а також прізвище позивачки « ОСОБА_5 » замість правильного « ОСОБА_6 ».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно ч. 2. ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу ( помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущені в судовому рішенні описки впливають на можливість їх реалізації, а їхнє виправлення не змінює рішення та не впливає на їхню суть іншим чином, тому необхідно виправити в рішенні суду від 01 грудня 2025 року по цивільній справі № 357/12629/25 провадження №2/357/5416/25 допущені описки.

Керуючись ст. ст. 259-261, 269, 353 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву відповідача про виправлення описки у рішенні суду від 01 грудня 2025 року по цивільній справі № 357/12629/25 провадження №2/357/5416/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Виправити описки в рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 грудня 2025 року по цивільній справі № 357/12629/25 провадження №2/357/5416/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, а саме вважати вірним ім`я відповідача « ОСОБА_4 », а також прізвище позивачки « ОСОБА_6 ».

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 грудня 2025 року.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Б. І. Кошель