Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6277/25
Номер провадження 2/711/144/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2026 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі головуючого судді Демчика Р.В. секретаря судового засідання Кобилки Є.О., позивача ОСОБА_1 відповідача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 , третьої особи ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.07.2025 року відкрите провадження у цивільній справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі з доданням доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу № 06 102 685 025 75, копію ухвали про відкриття провадження у справі ОСОБА_2 отримав 22.07.2025 року, що підтверджується його особистим підписом.

15.07.2025 року через систему «Електронний суд» до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшов відзив на позовну заяву.

04.11.2025 року через систему «Електронний суд» до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа: ОСОБА_4 про визнання недійсним договорів позики.

В судовому засіданні представники відповідача просив прийняти зустрічну позовну заяву, об`єднати її з первісним позовом та провести їх спільний розгляд.

Позивача та третя особа заперечували проти прийняття зустрічної позовної заяви.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно зі ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

У ст. 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може бути обмежене, особливо щодо умов прийнятності скарги. Проте право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати легітимну мету та гарантувати пропорційність між їх використанням і такою метою (mutatis mutandis, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» («Melnyk v. Ukraine» заява № 23436/03, § 22, від 28 березня 2006 року).

Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, у цьому випадку - норм ЦПК України.

Таким чином, право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним, подаючи таку заяву заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо її подання.

Відповідно до частин 1, 2 та 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Статтею 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Отже, зустрічний позов є одним із основних процесуальних засобів відповідача як у захисті від первісного позову, так і в одночасному задоволенні особистих вимог відповідача до позивача. Пред`явлення зустрічного позову відповідачем та його прийняття судом безпосередньо пов`язане з гарантованим відповідачеві правом на судовий захист від претензій позивача та задоволення особистих вимог відповідача, які сформульовані останнім у його зустрічній позовній заяві.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ст. 120 ЦПК України).

Як встановлено судом, ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.07.2025 року відкрите провадження у цивільній справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі з доданням доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу № 06 102 685 025 75, копію ухвали про відкриття провадження у справі ОСОБА_2 отримав 22.07.2025 року, що підтверджується його особистим підписом.

Отже, п`ятнадцятиденний строк, визначений законом для подачі зустрічного позову розпочався 23.07.2025 року та закінчився 06.07.2025 року.

04.11.2025 року через систему «Електронний суд» до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа: ОСОБА_4 про визнання недійсним договорів позики, який був зареєстрований працівниками канцелярії за № 44437.

Згідно з пунктом 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справи перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи, також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно до ч. ч. 7, 8 приведеної статті про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Разом з тим, ні відповідач ні його представник не зверталися до суду з клопотання про поновлення процесуального строку для подачі зустрічної позовної заяви.

У відповідності до ч.3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Оскільки зустрічна позовна заява подана з порушенням вимог частини першої статті 193 ЦПК України - поза межами процесуального строку, встановлено для подачі зустрічної позовної заяви, а клопотання про поновлення такого сирок в матеріалах справи відсутнє, суд приходить до висновку що зустрічні позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа: ОСОБА_4 про визнання недійсним договорів позики, слід повернути відповідачу.

На підставі наведеного, ст.ст. 49, 193.194 ЦПК України,-

постановив:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа: ОСОБА_4 про визнання недійсним договорів позики повернути ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: Р.В.Демчик.

Повне судове рішення складене 18.03.2026 року.

Головуючий: Р. В. Демчик