Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/1365/26
Провадження №: 2/332/2226/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2026 р. м. Запоріжжя

Суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя Погрібна О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

встановила:

До Заводського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, в якій позивач просить визнати ОСОБА_6 та її дітей: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову зазначає, що 12 листопада 2003 року ОСОБА_1 (далі - Позивач) та його родині на підставі розпорядження голови Заводської районної адміністрації № 1174 був виданий Ордер на право зайняття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 . Станом на дату подання позовної заяви у вищевказаному житловому приміщенні зареєстровані наступні особи: ОСОБА_1 (Позивач); ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_6 (далі - Відповідач 1); ОСОБА_3 (далі - Відповідач 2); ОСОБА_4 (далі - Відповідач 3); ОСОБА_5 (далі - Відповідач 4).

Звертає увагу Суду, що Відповідач 1, яка діє в інтересах Відповідача 2, Відповідача 3, Відповідача 4 (позивачу достеменно невідомо вони малолітні чи неповнолітні діти), фактично не проживають в даній квартирі, не сплачують комунальні платежі, в утриманні житла участь не беруть, особистих речей в ній не мають тощо. При цьому, позивач ніяким чином не чинив перешкод в користуванні квартири Відповідачу 1 та Відповідачу 2, Відповідачу 3, Відповідач 4 (Відповідач 1 діє в їхніх інтересах). Крім того, на Відповідачів щомісячно проводяться нарахування всіх комунальних послуг, від сплати яких Відповідач 1 утримується, оскільки вони фактично не мешкають у квартирі.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Судом було зроблено запити, щодо місця реєстрації відповідачів з метою виконання вимог ч.6 ст. 187 ЦПК України.

За інформаційними довідками, наданими Департаментом адміністративних послуг Запорізької міської ради, за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровані відповідачі: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 42 та ч. 1 ст. 48 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до частини другої зазначеної статті неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом. Суд може залучити до участі в таких справах законного представника неповнолітньої особи або особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 34 ЦК України повну цивільну дієздатність має фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років (повноліття).

Положеннями ч. 1 ст. 59 ЦПК України визначено, що права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена.

Згідно зі ст.19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Відповідно до ч.1 ст.56 ЦК України, органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

Так, із позовної заяви вбачається, що позивач пред`явив позов до відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є неповнолітньою та, в свою чергу, не може особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, оскільки на момент звернення позивача з позовом до суду не досягла повноліття, а тому не має цивільної процесуальної дієздатності, як це передбачено положеннями ст. 47 ЦПК України, у зв`язку з чим, права та інтереси неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , можуть захищати в суді, а так само представляти її інтереси як неповнолітньої особи, мають право її законні представники, якими відповідно до ч.2 ст.59 ЦПК України є батьки, усиновлювачі, піклувальники та інші особи, визначені законом.

Крім того, позивачем заявлено також вимоги до малолітніх осіб - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та не вказано її законного представника, що є порушенням ч. 1 ст. 59 ЦПК України.

В той же час, позивачем не ставиться питання щодо участі у справі служби у справах дітей чи органу опіки та піклування відповідної ради, проте у даній категорії справ за участю малолітніх та неповнолітніх дітей вони є обов`язковими.

Таким чином, позивачу слід уточнити суб`єктний склад учасників справи (з урахуванням того, що відповідачі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 не можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, оскільки не набули повної цивільної процесуальної дієздатності), шляхом надання до суду уточненої позовної заяви та додатків, відповідно до кількості учасників.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до ст.4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч.3 ст.6 ЗУ "Про судовий збір").

Позовна заява містить чотири вимоги немайнового характеру:

1.визнати ОСОБА_6 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 ;

2. ОСОБА_3 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 ;

3.визнати ОСОБА_4 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 ;

4.визнати ОСОБА_5 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» №4695-ІХ від 03.12.2025, з 01.01.2026 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3328 грн.

Отже, за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1331,20 грн за одну позовну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи вищевикладене, позивачу пропонується сплатити судовий збір за три заявлені позовні вимоги немайнового характеру, в розмірі 1331,20 х 3 = 3993,60 гривень та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач: ГУК у Зап.обл/м.Зап.Заводс./22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37941997, Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Номер рахунку (IBAN): UA0008510, Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Також позивач має змогу скористатись електронним сервісом для сплати судового збору на офіційному веб-порталі Судової влади України

Реквізити для сплати судового збору можна отримати за посиланням:

https://zv.zp.court.gov.ua/sud0809/gromadyanam/tax/

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у вказаних статтях, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу пропонується усунути вищезазначені недоліки позовної заяви з метою забезпечення повного захисту його прав та інтересів.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів, з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М.Погрібна