Справа № 182/25/22
Провадження № 2/0182/1553/2026
У Х В А Л А

Іменем України

10.03.2026 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Рунчевої О.В.,

секретаря Паламарчук П.Ю.,

розглянувши в залі суду в м. Нікополі у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Нікопольської окружної прокуратури Дніпропетровської області, яка діє в інтересах держави в особі Мозолевської (Першотравневської) сільської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним та скасування рішення, витребування земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В:

05.01.2022 року до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява керівника Нікопольської окружної прокуратури Дніпропетровської області, яка діє в інтересах держави в особі Мозолевської (Першотравневської) сільської ради, до ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування рішення, витребування земельної ділянки.

Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22.02.2022 року позовну заяву було прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01.03.2023 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20.08.2025 року залучено до участі у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в якості правонаступників первісного відповідача ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Залученим відповідачам роз`яснено право на подання відзиву на позовну заяву.

15.09.2025 року на адресу суду від керівника окружної прокуратури Пашаєва Руслана надійшло клопотання про повернення справи на стадію підготовчого провадження, оскільки, з метою справедливого та неупередженого вирішення спору у справі, ефективного захисту порушених прав та законних інтересів, забезпечення додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, а також з урахуванням напрацьованої судової практики у подібних правовідносинах, Нікопольська окружна прокуратура Дніпропетровської області, яка діє в інтересах держави в особі Мозолевської сільської ради, вважає за необхідне уточнити підстави позову через зміну законодавства, що не залежало від волі позивача. До клопотання долучено заяву про зміну підстав позову.

Сторони в судове засідання не з`явились.

09.03.2026 року від прокурора Нікопольської окружної прокуратури Артема Ковальова надійшла заява про розгляд без участі представника Нікопольської окружної прокуратури зазначеного вище клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження та зміну підстав позову.

09.09.2025 року від відповідачки ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без її участі, просила відмовити в задоволенні позову, оскільки зазначену в позові спірну земельну ділянку вона не успадковувала після смерті матері, та не має наміру цього робити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Надаючи правову оцінку заявленому клопотанню суд приходить до наступного.

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 16.12.2021 року по справі № 910/7103/21 вказав, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті. Отже, заявляючи клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження заявник має навести вагомі обставини, які потребують процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Водночас, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вказане узгоджується з постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 05.10.2022 у справі № 204/6085/20 (провадження № 61-21431св21).

Разом з тим, такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій цивільного процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Так, відповідно до процесуальних норм, якщо смерть особи настала після відкриття провадження, суд здійснює заміну сторони (процесуальне правонаступництво), що не обмежено строками підготовчого провадження, на відміну від заміни неналежного відповідача.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою від 20.08.2025 року судом вже вирішено питання про залучення до участі у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в якості правонаступників первісного відповідача ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто після закриття підготовчого судового засідання в даній справі.

Щодо зміни підстави позову суд зазначає наступне.

Порядок зміни предмета або підстав позову, збільшення чи зменшення ціни позову унормовано статтею 49 ЦПК України.

Позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Підстава позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини становлять юридичні факти, які зумовлюють певні правові наслідки. Підставу позову становлять фактична й правова підстава.

Фактична підстава позову це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача. Правильне встановлення підстави позову визначає межі доказування, є гарантією прав відповідача на захист проти позову.

Підставою позову може бути як один, так і декілька юридичних фактів матеріально-правового характеру.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 24 квітня 2024 року в справі № 657/1024/16-ц, розмежовуючи поняття зміни предмета/підстав позову чи збільшення/зменшення ціни позову, зазначила, що оскільки предмет позову кореспондує зі способами захисту права, які визначені, зокрема, статтею 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин. А зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами за збереження в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права, про що зазначала Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15.

Разом з тим, стороною позивача у заяві про зміну підстав позову не було наведено жодних нових обставин, які змінилися чи не були йому відомі на стадії проведення підготовчого засідання. Необхідність змінити підстави позову у зв`язку із посиленням на законодавчому рівні прав добросовісного набувача не є вагомою підставою, тим більше, що недобросовісність набувачів спірної земельної ділянки сторона позивача має доводити в судовому процесі на засадах змагальності.

Крім того, суд зазначає, що дана справа перебуває в провадженні суду понад 4 роки.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте, розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи, відповідно до вимог матеріального та процесуального законів. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013 року, Папазова та інші проти України від 15.03.2012 року).

Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Таким чином, оскільки відсутні вагомі обставини, що є підставою для повернення на стадію підготовчого провадження, а повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій цивільного процесу, про що неодноразово зазначав Верховний Суд України, тим більше слід враховувати, що справа перебуває у провадженні суду з 2022 року, а тому суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про повернення на стадію підготовчого провадження після його закриття та прийняття заяви про зміну підстав позову слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.189,260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання Нікопольської окружної прокуратури Дніпропетровської області, яка діє в інтересах держави в особі Мозолевської (Першотравневської) сільської ради Нікопольського району, про повернення цивільної справи до стадії підготовчого провадження та прийняття заяви про зміну підстав позову - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: О. В. Рунчева