Справа № 405/4471/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2026 року м. Кропивницький

Суддя Подільського районного суду міста Кропивницького Драний В.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого Подільським районним судом міста Кропивницького 28.10.2025 року у справі № 405/4471/25 за заявою Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація № 2» Кропивницької міської ради» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з управління багатоквартирним будинком,-

ВСТАНОВИВ:

05.02.2026 року заявник ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про поновлення строку та скасування судового наказу виданого Подільським районним судом міста Кропивницького 28.10.2025 року у справі № 405/4471/25 (2-н/405/952/25), про стягнення з неї (заявника) на користь Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація №2» Кропивницької міської ради» заборгованість за послуги з утримання багатоквартирним будинком за адресою: АДРЕСА_1 , за період з січня 2019 по червень 2025 року в сумі 9750,72 грн. та судовий збір у розмірі 302,80 грн.

Перед цим, 08.01.2026 року боржник звернулася до суду з заявою про скасування вищезазначеного судового наказу, яка ухвалою судді від 12.01.2026 року залишена без розгляду та повернута боржнику, з підстав не сплати судового збору.

В обґрунтування заяви зазначено, що про існування судового наказу їй стало відомо лише 24.12.2025 року після блокування банківських рахунків. Копію судового наказу отримала 02.01.2026 року. В обґрунтування своєї незгоди з виданим судовим наказом, зазначає, що відповідно до матеріалів справи стягується заборгованість за послуги з утримання багатоквартирним будинком за адресою: АДРЕСА_1 , починаючи з 2019 по 2025 рік, що є поза межами позовної давності.

На підставі чого просить поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу та скасувати судовий наказ № 405/4471/25 (2-н/405/952/25), виданий Подільським районним судом міста Кропивницького 28.10.2025 року.

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню частково виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Встановлено, що судовим наказом Подільського районного суду міста Кропивницького від 28.10.2025 року по справі № № 405/4471/25 (2-н/405/952/25), стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , заборгованість за послуги з управління багатоквартирним будинком, яка виникла за адресою: АДРЕСА_2 , за період з січня 2019 по червень 2025, в сумі 9 750,72 грн на користь Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація №2» Кропивницької міської ради», , м. Кропивницький, вул. І.Замоцького, буд. 56, а також судові витрати по сплаті судового збору в сумі 302,80 грн.

З матеріалів справи вбачається, що копію судового наказу боржником отримана 02.01.2026 року (а.с. 21). 08.01.2026 року боржник звернулась до суду з заявою про поновлення строку та скасування судового наказу (а.с. 22-23). 27.01.2026 року ухвалу суду від 12.01.2026 року про повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду доставлено на електрону адресу боржника (а.с. 29).

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

У відповідності до статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду.

Інститут процесуальних строків сприяє досягненню юридичної визначеності, а також стимулює учасників справи та інших заінтересованих осіб добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Поважними причинами пропуску процесуального строку вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення заяви стає неможливим або утрудненим, якщо вони пов`язані з об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи.

Вищевказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 березня 2022 року у справі № 487/3514/17 (провадження № 61-15923св21).

Обґрунтування вимог щодо поважності причин пропуску строку боржником підтверджено матеріалами справи, таким чином строк для подання заяви був пропущений з поважних причин, та підлягає поновленню.

Підставою для скасування судового наказу, яку зазначає ОСОБА_1 є подання стягувачем заяви про видачу судового наказу про стягнення заборгованості зі спливом строків позовної давності у трирічний термін.

Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутись до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України).

Згідно з ч. 5 ст. 261 ЦК України за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

Керуючись пунктом 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), визначено, що строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» №211 від 11.03.2020 року (зі змінами та доповненнями) та Постановою КМУ «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» №1236 від 09.12.2020 року (зі змінами та доповненнями) карантин встановлено з 12.03.2020 року до 30.06.2023 року на всій території України.

Відповідно до п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ІХ від 24.02.2022 року та Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року (зі змінами та доповненнями) з 05:30 24.02.2022 року на всій території України введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався, та діяв станом на день подання стягувачем заяви про видачу судового наказу.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги період за який стягувач просив стягнути заборгованість з боржника (з січня 2019 по червень 2025 рік), звернувшись до суду у липні 2025 року, суд приходить до висновку, що строк позовної давності не сплив, як зазначає боржник та підстава для скасування судового наказу, як подання заяви про видачу судового наказу поза межами строку позовної давності є необґрунтованою.

Враховуючи, що у боржником не вказано інших підстав для скасування судового наказу, наявність спору про право нею не доведена, суд у порядку ч. 6 ст. 170 ЦПК України вважає за необхідне залишити заяву без розгляду та повернути її боржнику.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 127, 170, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку та скасування судового наказу задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_1 строк для звернення до суду з заявою про скасування судового наказу.

Заяву про скасування судового наказу по справі № № 405/4471/25 (2-н/405/952/25), виданого 28.10.2025 року Подільським районним судом міста Кропивницького про стягнення з ОСОБА_1 заборгованість за послуги з управління багатоквартирним будинком, яка виникла за адресою: АДРЕСА_2 , за період з січня 2019 по червень 2025, в сумі 9 750,72 грн на користь Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація №2» Кропивницької міської ради», , та судові витрати по сплаті судового збору в сумі 302,80 грн. - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Подільського районного суду

міста Кропивницького В.В. Драний