Справа №534/3130/25
Провадження №2/534/1320/25
УХВАЛА

про прийняття справи до провадження та залишення позовної заяви без руху

17 березня 2026 року м. Горішні Плавні

Суддя Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області Малюк Марина Вікторівна, перевіривши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої дії адвокат Першин Сергій Миколайовича, до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно, набуте під час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу,

встановила :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ.

1. 19.11.2025 до Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) до ОСОБА_2 (далі відповідач, ОСОБА_2 ), у якій позивач просить визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку спільного сумісного майна, а саме:

- на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 ;

- на 1/2 частку житлового будинку АДРЕСА_2 ;

-на 1/2 частку автомобіля марки ТОУОТА YARIS, 2003 року випуску.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати.

2. Згідно з протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 19.11.2024 означеній судовій справі присвоєно єдиний унікальний номер: 534/3130/25, номер провадження: 2/534/1320/25, головуючим суддею у справі визначено Куц Т.О.

3. 20.11.2025 Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області у складі головуючого судді Куц Т.О. постановлено ухвалу, якою задоволено заяву головуючого судді про самовідвід. Матеріали справи передано до канцелярії суду для вирішення питання про її перерозподіл у порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

4. Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 21.11.2024 для розгляду справи 534/3130/25 визначено головуючого суддю Морозова В.Ю.

5. 17.12.2025 суд у складі головуючого судді Морозова В.Ю. постановив ухвалу, якою прийняв до розгляду та відкрив провадження у цій справі, вирішив розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

6. 09.03.2026 суд у складі головуючого судді Морозова В.Ю. постановив ухвалу, якою відмовив представнику відповідача ОСОБА_2 адвокатці Кириченко Г.В. у задоволенні заяви про відвід судді Морозова В.Ю., водночас задовольнив заяву головуючого судді про самовідвід. Справу № 534/3130/25 передано до канцелярії суду для визначення судді в порядку статті 33 ЦПК України.

7. У відповідності до вимог частини першої статті 41 ЦПК України, у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

8. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 10.03.2026 для розгляду справи № 534/3130/25 визначено головуючого суддю Малюк М.В.

9. Перевіривши матеріали означеної цивільної справи, суддя доходить висновку про прийняття цієї справи до свого провадження та залишення її без руху, зважаючи на таке. Зокрема,

ІІ. НОРМИ ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ПРАВА. ВИСНОВКИ СУДУ.

10. У разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження (частина 12 статті 33 ЦПК України).

11. Суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху (частина 11 статті 187 ЦПК України).

12. При вирішенні питання про додержання позивачем вимог цивільного процесуального закону при поданні позовної заяви, суд ураховує такі норми та прецеденти.

13. Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

14. Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

15. У статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

16. Реалізуючи передбачене статтями 55 Конституції України, 4 ЦПК України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

17. Суддею встановлено, що позовну заяву подано позивачем без додержання вимог, встановлених у пункті 3 частини 3 статті 175 ЦПК України.

18. Зокрема, згідно з пунктом 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, серед інших відомостей, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

19. Відповідно до частин 2, 9 статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається:

- у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

- у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

20. Згідно з частиною 2 статті 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

21. З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено три вимоги майнового характеру про визнання права власності на 1/2 частку спільного сумісного майна, зокрема, в квартирі АДРЕСА_1 ; в житловому будинку АДРЕСА_2 ; в автомобілі марки ТОУОТА YARIS, 2003 року випуску (див пункт 1 цієї ухвали).

22. Суд наголошує, що в матеріалах справи відсутня інформація про вартість нерухомого майна, зокрема квартири АДРЕСА_1 , житлового будинку АДРЕСА_2 , та рухомого майна - автомобіля марки ТОУОТА YARIS, 2003 року випуску.

23. Представником позивача, який діє на підставі ордера на надання правничої допомоги, в позовній заяві зазначено ціну позову 96 060,50 грн, але підстави та порядок визначення ціни позову не зазначено, доказів, з яких позивачка виходила, визначаючи таку ціну, не подано.

24. Зважаючи, що інформація про вартітсь спірного майна позивачем не подана, суд не може перевірити вірність визначення ціни позову, що, відповідно, обумовлює законний сумнів у розмірі сплати судового збору.

25. Водночас суддя зауважує, що у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається виходячи іх вартості цього майна (див пункт 19 цієї ухвали).

26. Під вартістю майна слід розуміти грошову суму, за яку це майно може бути придбане в певній місцевості.

27. Відповідно до вимог статей 3, 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» вартість майна визначається суб`єктом оціночної діяльності, на підтвердження чого складається звіт (акт про оцінку майна).

28. Згідно з роз`ясненнями в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

29. Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

30. Позивачем у позовній заяві заявлено три вимоги майнового характеру, але зважаючи на викладене ціна позову з урахуванням правил, визначених у статті 176 ЦПК України, позивачем не визначена.

31. Суд наголошує, що обов`язок визначати вартість майна за відповідними вимогами покладається законодавцем саме на позивача.

32. Оскільки позовні вимоги мають майновий характер, розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону №3674-VI, - 1 відсоток ціни позову.

33. Отже позивачеві необхідно визначити ціну позову виходячи з дійсної вартості спірного майна, сплатити судовий збір у відповідності до визначеної ціни позову та подати суду документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому законом.

34. У відповідності до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

35. Суд зазначає, що «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх «цивільних прав та обов`язків», пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети (див. mutatis mutandis рішення від 16 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland), заява № 28249/95). Постанова ВП ВС від 28.09.2022 у справі № 477/1315/20.

36. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 рішення у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom, заява № 8225/78), пункт 96 рішення у справі «Кромбах проти Франції» (Krombach v. France, заява № 29731 /96). Постанова КАС 05.05.2022 у справі № 520/9769/19

37. У даному випадку залишення судом позовної заяви без руху є наслідком недодержання позивачем означених вимог цивільного процесуального закону до позовної заяви.

38. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (частини 12, 13 статті 187 ЦПК України).

39. Зважаючи на викладене, керуючись стст. 33, 41, 175, 187 ЦПК України, суддя, -

постановила:

1. Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої дії адвокат Першин Сергій Миколайовича, до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно, набуте під час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, прийняти до свого провадження.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно, набуте під час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, залишити без руху.

3. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених в ній недоліків.

4. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, позовна заява залишиться без розгляду.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Марина МАЛЮК