Справа № 760/3026/26
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

16 березня 2026 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши позовну заяву Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Міністерство освіти і науки України, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» - адвокат Кулачко Т.М. звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Міністерство освіти і науки України, в якому просить суд витребувати з приватної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у власність Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» квартиру АДРЕСА_1 та стягнути солідарно з відповідачів понесені судові витрати.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 лютого 2026 року для розгляду вказаної позовної заяви визначено головуючого суддю Аксьонову Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 17 лютого 2026 року позовну заяву було залишено без руху, надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

04 березня 2026 року до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків позовної заяви, в якій представник позивача просив відкрити провадження у справі, посилаючись на те, що позивач правильно визначив ціну позову і в достатньому розмірі сплатив судовий збір, виходячи із залишкової балансової вартості спірної квартири, визначеної згідно розподільчого балансу на 01.10.2024 року, затвердженого 23.10.2024 року Міністерством освіти і науки України.

Таким чином, у встановлений судом строк позивач не усунув недоліки позовної заяви. При цьому наслідки невиконання ухвали про залишення позовної заяви без руху були роз`яснені позивачу.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Таким чином, враховуючи, що наслідки невиконання ухвали про залишення позовної заяви без руху були роз`яснені позивачу, а невиправлені недоліки позовної заяви є очевидними та суттєвими, що унеможливлює відкриття провадження у справі, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

На підставі наведеного та керуючись ст.185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Міністерство освіти і науки України, про витребування майна з чужого незаконного володіння - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Солом`янський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова