Справа № 342/284/26
Провадження № 2-о/342/58/2026
УХВАЛА

20 березня 2026 року м. Городенка

Городенківський районний суд Івано-Франківської області у складі головуючої судді Андріюк І.Г., ознайомившись з матеріалами заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Візінський Василь Васильович, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

Адвокат Візінський Василь Васильович, який здійснює адвокатську діяльність за адресою: вул. Шевченка, буд. 71А, офіс 7 м. Городенка Коломийського району Івано-Франківської області, звернувся до суду з заявою в інтересах ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та просить встановити факт родинних відносин між заявницею та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , як онукою та бабусею.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі встановлено, що заява про встановлення факту, що має юридичне значення, підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 2 статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, окремого провадження.

Відповідно до ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Пунктом 1 ч.1 ст.315 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Частиною 3 ст.294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч.1 ст. 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Згідно копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 28 жовтня 1998 року Городенківським РВ УМВС України в Івано-Франківській області, наявної у матеріалах справи, заявниця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 03.09.2007 по 16.04.2019 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру - визначено ч.8 ст.187 ЦПК України.

Відповіддю № 2471021 від 17.03.2026, сформованою засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» на виконання вимог ч.8 ст.187 ЦПК України, стверджується, що в Єдиному державному демографічному реєстрі відсутня інформація про заявницю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За положеннями ст. 4 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» Єдиний державний демографічний реєстр у межах, визначених законодавством про свободу пересування та вільний вибір місця проживання, використовується також для обліку інформації про зареєстроване або задеклароване місце проживання (перебування) особи.

Декларування та реєстрація місця проживання (перебування) особи здійснюється з метою ведення офіційного листування та здійснення інших комунікацій з особою. Особа одночасно може мати лише одне задеклароване або одне зареєстроване місце проживання (перебування) (ст. 3, 4 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні»).

Ураховуючи наведене, законодавством чітко встановлений порядок декларування/реєстрації як місця проживання, так і місця перебування фізичної особи на території України, яке вимагає обов`язкового внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру про місце проживання або місце перебування особи.

Водночас, терміни «місце проживання (перебування, знаходження)» чинне законодавство пов`язує саме з зареєстрованим у встановленому Законом України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» порядку проживанням особи, а не за її фактичним перебуванням.

Згідно положень глави 2 розділу І ЦПК України під місцем проживання фізичної особи розуміється зареєстроване у встановленому законом порядку місце її проживання або перебування.

Також, Верховний Суд в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 24 червня 2024 року у справі № 554/7669/21, провадження № 61-5805сво23, дійшов висновків, що в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

У зв`язку із відсутністю доказів про зареєстроване місце проживання заявниці, суд немає можливість визначити територіальну юрисдикцію (підсудність) справи.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч.1 ст.378 ЦПК України).

Таким чином, представнику заявниці необхідно надати докази на підтвердження зареєстрованого місця проживання чи перебування заявниці на території, яка відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Городенківського районного суду Івано-Франківської області.

Заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст. 175 ЦПК України, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст. 318 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, представнику заявниці необхідно надати строк для усунення недоліків заяви про встановлення факту родинних відносин, який, відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України, не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

При цьому, суд акцентує увагу представника заявниці на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 187, 293, 294, 315 316 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Візінський Василь Васильович, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин - залишити без руху та надати особі, яка подала заяву, строк для усунення недоліків заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі неусунення недоліків заяви у зазначений строк заява буде вважатись неподаною і повернута особі, яка подала заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Андріюк І.Г.