Єдиний державний реєстр судових рішень
Доступ до Реєстру здійснюється в тестовому (обмеженому) режимі. Для запобігання загрозам життю і здоров'ю суддів та учасників судового процесу, а також у разі виявлення ознак кіберзагрози, доступ до Реєстру або окремих рішень у ньому може бути обмежено.
Змінені назви судів
Категорія справи №
381/6226/25: Цивільні справи (з 01.01.2019); Справи окремого провадження; Справи про усиновлення, з них:; усиновлення громадянами України, що проживають на території України.
Надіслано судом: 18.03.2026. Зареєстровано: 20.03.2026. Забезпечено надання загального доступу: 24.03.2026.
Номер судового провадження: 2-о/362/37/26
Справа № 381/6226/25
Провадження № 2-о/362/37/26
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2026 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Мартинцової І.О.

присяжних- Тітової Н.В.

Іщука Д.М.

за участю:

секретаря судових засідань Жеребко Ю.І.

розглянувши у закритому судовому засіданні цивільну справу в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , орган опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області про усиновлення дитини,

УСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з зазначеною заявою та просить оголосити його усиновлювачем неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини.

Вимоги заяви обґрунтовує тим, що з березня 2023 року він перебуває у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_2 . Донька дружини - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 проживає разом із ними. Відомості про батька дитини записані відповідно до статті 135 Сімейного кодексу України, тобто зі слів матері.

Зазначає, що дитина вважає його батьком, а він має до дитини батьківські почуття, разом проводять багато часу, протипоказань для усиновлення не має та має переважне право на усиновлення, має стабільний дохід, не має медичних протипоказань для усиновлення, на обліках у наркологічному та психоневрологічному диспансерах не перебуває, судимостей не має, в розшуку не перебуває, зі станом здоров`я дитини, порядком і умовами усиновлення, його правовими наслідками ознайомлений. Матір дитини та дитина надали згоду на усиновлення.

Ухвалою суду від 26 грудня 2025 року відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу у закритому судовому засіданні у складі судді та двох присяжних.

У судовому засіданні заявник підтримав заяву. Зазначив, що у нього із дитиною склались близькі родинні відносини як у батька та доньки. Він приймає участь у вихованні дитини, контролює її навчання, утримує сім`ю. Заявник є військовослужбовцем, але постійно спілкується із родиною та дитиною телефонним зв`язком, родина часто приїжджає до нього за місцем проходження служби. Заявник із дитиною проводять вільний час (під час відпустки), готують страви (дитина любить готувати). Він прийняв усвідомлене рішення про усиновлення, матір дитини та сама ОСОБА_3 підтримують це рішення.

Заінтересована особа ОСОБА_2 підтримала заяву та зазначила, що у заявника та її доньки ОСОБА_4 склалися гарні стосунки як у батька із донькою. Заявник виховує доньку, підтримує її, між ними гарні дружні стосунки.

Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області підтримала заяву та зазначила, що виконавчим комітетом складений висновок щодо доцільності усиновлення, оскільки воно відповідатиме якнайкращим інтересам дитини.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, оцінивши кожен наявний у матеріалах справи доказ на предмет його належності, допустимості, достовірності, а усі докази в сукупності та взаємозв`язку - на предмет їх достатності, встановив відповідні обставини та дійшов наступних висновків.

Фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 03 березня 2023 року перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с.14).

Разом із подружжям проживають доньки дружини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до витягу із Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження №6 від 13.09.2024 відомості про батька дитини ОСОБА_3 записані відповідно до статті 135 Сімейного кодексу України. (а.с.19).

Сім`я проживає за адресою: АДРЕСА_1 та для проживання створені належні умови (а.с.29).

Згідно Витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення осіб до кримінальної відповідальності та наявності судимостей» громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на території України станом на 29.08.2025 не знятої чи не погашеної судимості не має. Відомості про притягнення до кримінальної відповідальності відсутні. (а.с.25).

Відповідно до Висновку про стан здоров`я особи, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на обліку у наркологічному та психіатричному кабінеті не перебуває, за станом здоров`я усиновителем бути може. (а.с.24).

Зацікавлена особа - матір дитини ОСОБА_2 надала згоду на усиновлення заявником доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.17).

У відповідності до висновку про доцільність усиновлення від 16.10.2025 Виконавчий комітет Фастівської міської ради дійшов висновку що усиновлення неповнолітньої ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є доцільним і відповідає інтересам дитини.

В судовому засіданні з`ясовувалась думка дитини - ОСОБА_3 , щодо усиновлення, яка повідомила, що вона бажає бути усиновленою заявником, якого вважає своїм батьком. Також дитина вказала, що не заперечує проти зміни прізвища та по батькові.

Нормативно-правове регулювання правовідносин та мотиви суду.

Стаття 207 Сімейного кодексу України визначає що усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого статтею 282 цього Кодексу. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя.

Відповідно до ч. 1 ст. 208 СК України, усиновленою може бути дитина. Згідно ст. 6 СК України правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття.

Згідно ст. 211 СК України усиновлювачем може бути дієздатна особа віком не молодша двадцяти одного року, за винятком, коли усиновлювач є родичем дитини. Усиновлювачем може бути особа, що старша за дитину, яку вона бажає усиновити, не менш як на п`ятнадцять років. Різниця у віці між усиновлювачем та дитиною не може бути більшою ніж сорок п`ять років (ч.ч. 1, 2 ст. 211 СК України).

Відповідно до ст. 212 СК України, не можуть бути усиновлювачами особи, які: обмежені у дієздатності; визнані недієздатними; позбавлені батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; були усиновлювачами (опікунами, піклувальниками, прийомними батьками, батьками-вихователями) іншої дитини, але усиновлення було скасовано або визнано недійсним (було припинено опіку, піклування чи діяльність прийомної сім`ї або дитячого будинку сімейного типу) з їхньої вини; перебувають на обліку або на лікуванні у психоневрологічному чи наркологічному диспансері; зловживають спиртними напоями або наркотичними засобами; не мають постійного місця проживання та постійного заробітку (доходу); страждають на хвороби, перелік яких затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я; є іноземцями, які не перебувають у шлюбі, крім випадків, коли іноземець є родичем дитини; були засуджені за злочини проти життя і здоров`я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150-1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 Кримінального кодексу України, або мають непогашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших злочинів; за станом здоров`я потребують постійного стороннього догляду; є особами без громадянства; перебувають у шлюбі з особою, яка відповідно до пунктів 3-6, 8 і 10 цієї статті не може бути усиновлювачем. Крім осіб, зазначених у частині першій цієї статті, не можуть бути усиновлювачами інші особи, інтереси яких суперечать інтересам дитини.

Згідно ст. 217 СК України усиновлення дитини здійснюється за вільною згодою її батьків.

Згода батьків на усиновлення дитини має бути безумовною. Угода про надання усиновлювачем плати за згоду на усиновлення дитини батькам, опікунам чи іншим особам, з якими вона проживає, є нікчемною.

Статтею 218 СК України передбачено, що для усиновлення дитини потрібна її згода, якщо вона досягла такого віку та рівня розвитку, що може її висловити. Згода дитини на її усиновлення дається у формі, яка відповідає її вікові та стану здоров`я. Дитина має бути проінформована про правові наслідки усиновлення. Усиновлення провадиться без згоди дитини, якщо вона у зв`язку з віком або станом здоров`я не усвідомлює факту усиновлення. Згода дитини на усиновлення не потрібна, якщо вона проживає в сім`ї усиновлювачів і вважає їх своїми батьками.

Відповідно до ч. 1 ст. 220 СК України на усиновлення дитини одним із подружжя потрібна письмова згода другого з подружжя, засвідчена нотаріально.

У відповідності зі ст. 223 СК України особа, яка бажає усиновити дитину, подає до суду заяву про усиновлення. Подання такої заяви через представника не допускається. Заява про усиновлення може бути відкликана до набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

Відповідно до ст. 224 СК України суд, постановляючи рішення про усиновлення дитини, враховує обставини, що мають істотне значення, зокрема: стан здоров`я та матеріальне становище особи, яка бажає усиновити дитину, її сімейний стан та умови проживання, ставлення до виховання дитини; мотиви, на підставі яких особа бажає усиновити дитину; мотиви того, чому другий із подружжя не бажає бути усиновлювачем, якщо лише один із подружжя подав заяву про усиновлення; взаємовідповідність особи, яка бажає усиновити дитину, та дитини, а також те, як довго ця особа опікується вже дитиною; особу дитини та стан її здоров`я; ставлення дитини до особи, яка бажає її усиновити.

При дотриманні всіх умов, встановлених цим Кодексом, здатності особи, яка бажає усиновити дитину, забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини суд постановляє рішення, яким оголошує цю особу усиновлювачем дитини.

Згідно ст. 225 СК України усиновлення вважається здійсненим у день набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

На підставі вищевикладеного суд вважає, що заявник виконав всі умови, встановлені законодавством для усиновлення, він має здібності особи, яка бажає усиновити дитину, може забезпечити стабільні та гармонічні умови для життя дитини, тому є всі підстави для задоволення заяви в повному обсязі.

У відповідності з ч. 1 ст. 229 СК України особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір`ю, батьком дитини або повнолітньої особи. Якщо усиновлюється дитина, яка досягла семи років, то для запису усиновлювача матір`ю, батьком потрібна згода дитини, крім випадку, передбаченого частиною четвертою статті 218 цього Кодексу. Суд задовольняє таку заяву усиновлювача у рішенні про усиновлення, якщо це відповідає інтересам дитини.

Згідно ч. 2, 3, 4 ст. 231 СК України якщо усиновлювач записується батьком дитини, відповідно змінюється по батькові дитини. Якщо усиновлюється повнолітня особа, її прізвище, ім`я та по батькові можуть бути змінені у зв`язку з усиновленням за заявою усиновлювача та усиновленої особи. Про зміни, передбачені у цій статті, суд зазначає у рішенні про усиновлення.

Відповідно до ст. 234 CK України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження. Свідоцтво про народження , що було видане раніше, анулюється.

На підставі вищевикладеного, суд вважає заяву ОСОБА_1 про усиновлення неповнолітної дитини обґрунтованою і такою, що підлягає задоволенню.

У відповідності до ч.3 ст.314 ЦПК України, ст.ст.229, 230, 231, 233 СК України суд також вважає за можливе задовольнити вимогу заявника та змінити усиновленій дитині прізвище, по батькові та записати заявника її батьком, про що внести зміни до актового запису про народження дитини.

Усиновлення вважати здійсненим відповідно до ст.225 СК України у день набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

У порядку ч.4 ст.314 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи про усиновлення, відносяться на рахунок заявника.

Керуючись ст.ст. 207, 208, 211, 214, 217, 220, 223, 224, 225 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 4, 5, 12, 76-81, 258-259, 263-265, 268, 310-314 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , орган опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області про усиновлення дитини- задовольнити.

Оголосити громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який народився в смт Борова, Фастівського району Київської області, усиновлювачем неповнолітньої дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилась в смт Борова, Фастівського району, Київської області.

Внести зміни до актового запису №45, складеного 06 вересня 2010 року Виконкомом Борівської селищної ради Фастівського району Київської області про народження ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- у графі "батько" виключити відомості про « ОСОБА_6 », як батька та вказати батьком «громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 »;

-У графі "прізвище" дитини замість « ОСОБА_3 » вказати « ІНФОРМАЦІЯ_5 »;

-У графі "по батькові" дитини замість « ОСОБА_3 » вказати « ІНФОРМАЦІЯ_5 ».

Ім`я, дату народження, місце народження дитини, відомості про матір дитини - залишити без змін.

Після внесення змін до актового запису про народження - видати нове свідоцтво про народження дитини.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено 18.03.2026.

Суддя: Мартинцова І.О.

Присяжні: Тітова Н.В.

Іщук Д.М.

Логін:

Для помилки:

Пароль:

Для помилки:

З метою упередження перешкоджанню стабільній роботі Реєстру шляхом здійснення автоматичних або автоматизованих запитів на пошук та копіювання ("викачування") бази даних, запроваджено інтерактивний елемент захисту системи

Введіть cуму цифр, зображених на малюнку:

Перевірити
Закрити

Ваше ім'я:

Для помилки:

Ваш e-mail:

Для помилки:

Повідомлення:

Для помилки:

Введіть в поле результат арифметичного виразу:

Для помилки:

Зачекайте, будь ласка...