Єдиний державний реєстр судових рішень
Доступ до Реєстру здійснюється в тестовому (обмеженому) режимі. Для запобігання загрозам життю і здоров'ю суддів та учасників судового процесу, а також у разі виявлення ознак кіберзагрози, доступ до Реєстру або окремих рішень у ньому може бути обмежено.
Змінені назви судів
Категорія справи №
756/2750/25: Цивільні справи (з 01.01.2019); Справи позовного провадження; Справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на нерухоме майно (крім землі), з них:.
Надіслано судом: 20.03.2026. Зареєстровано: 21.03.2026. Забезпечено надання загального доступу: 24.03.2026.
Номер судового провадження: 2/756/339/26
Справа № 756/2750/25
Провадження № 2/756/2339/26
Оболонський районний суд міста києва
УХВАЛА

Іменем україни

16 березня 2026 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Пукала А.В.,

за участю

секретаря судового засідання Пегети І.Е.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства "Трест Київміськбуд-1", Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Інвест", ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Хлібний", треті особи: Комунальне підприємство Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації", ОСОБА_4 , про визнання недійсними договорів інвестування в будівництво нежитлових приміщень та скасування державної реєстрації прав власності з припиненням речових прав на нерухоме майно,

встановив:

ОСОБА_5 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства "Трест Київміськбуд-1", Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Інвест", ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Хлібний", треті особи: Комунальне підприємство Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації", ОСОБА_4 , про визнання недійсними договорів інвестування в будівництво нежитлових приміщень та скасування державної реєстрації прав власності з припиненням речових прав на нерухоме майно.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 31 березня 2025 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

У судове засідання позивач, відповідачі та треті особи не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Представник відповідача ОСОБА_2 подав до суду заяву про проведення судового засідання, призначеного на 16.03.2026 о 14 год 00 хв без його участі.

Треті особи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступних висновків.

З моменту відкриття провадження у справі було призначено значну кількість судових засідань, при цьому у жодне з цих засідань позивач не прибув, надсилав до суду заяви про проведення окремих підготовчих засідань чи розгляд окремих його клопотань без його участі, заяви про відкладення судових засідань.

В підготовче судове засідання, призначене на 13.11.2025 ОСОБА_1 не з`явився, при цьому в день судового засідання о 10:34 надіслав на електронну пошту суду заяву про проведення вказаного судового засідання без його участі, що унеможливило вчасну реєстрацію та передачу заяви судді до початку судового засідання (т. 3 а.с. 59). У зв`язку з викладеним було відкладено розгляд справи через неявку позивача.

В підготовче судове засідання, призначене на 05.03.2026 о 14 год 00 хв, ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, шляхом надсилання судової повістки йому до його електронного кабінету в підсистему «Електронний суд» 17.01.2026 о 5:27:01 (т. 3 а.с. 96).

03.03.2025 від ОСОБА_1 надійшла заява про відкладення розгляду справи, оскільки він перебуває у відрядженні, однак підтверджуючих документів про вказані обставини до заяви не додано (т. 3 а.с. 100).

В підготовче судове засідання, призначене на 16.03.2026 о 14 год 00 хв, ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, шляхом надсилання судової повістки йому до його електронного кабінету в підсистему «Електронний суд» 06.03.2026 о 9:55:03 (т. 3 а.с. 123).

При цьому, до суду не надходило доказів поважності неявки сторони позивача або заяв про проведення судового засідання призначеного на 16.03.2026 о 14 год 00 хв, без його участі.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявити особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржій проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03 від 01 квітня 2008 року).

За положеннями ст. 129 Конституції України, ст. 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Зокрема, суд приходить до висновку про те, що станом на сьогодні наявні альтернативні механізми для реалізації своїх прав, зокрема участь в судових засіданнях в режимі відео конференції, виклад своїх заперечень в письмовій формі, направлення доказів засобами електронного або поштового зв`язку.

У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У відповідності до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явиться в судове засідання.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Належним чином повідомлені позивачі повторно не з`явилися в підготовчі судові засідання, письмових пояснень щодо причин неможливості прибути до суду, як і заяви про розгляд справи без їх участі до суду не надходило, при цьому неодноразове відкладення розгляду справи суперечить принципу ефективності судового процесу, який направлено на недопущення затягування строків розгляду справи.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених вище норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Тобто закон не вимагає встановлення судом причин повторної неявки позивача до судового засідання для вирішення питання про залишення позову без розгляду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

При цьому чинне процесуальне законодавство пов`язує поважність причин неявки лише з першою неявкою в судове засідання, а при повторній неявці позов залишається без розгляду не залежно від обставин.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 658/1141/18 наголосив на тому, що системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Заяв про розгляд справи без участі від сторони позивача до суду не надходило.

Заяв про проведення судового засідання в режимі відео конференції не надходило.

У відповідності до положень цивільно-процесуального закону на суд покладається обов`язок забезпечення усім учасникам процесу рівних можливостей для реалізації наданих їм прав. В той же час суд не може змусити таку сторону використовувати надані їй права та можливості.

Установивши всю сукупність передбачених законом обставин, ураховуючи все вище наведене, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Аналізуючи вказану вище норму в взаємодії з п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, суд приходить до висновку, що позовна заява має бути залишена без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання, при цьому причини неявки останнього в такому випадку не мають пріоритетного значення для суду та не мають братись судом до уваги.

Зокрема, з урахуванням викладеного, суд також зазначає про те, що позивач має право звернутись до суду повторно, після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 260 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства "Трест Київміськбуд-1", Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Інвест", ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Хлібний", треті особи: Комунальне підприємство Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації", ОСОБА_4 , про визнання недійсними договорів інвестування в будівництво нежитлових приміщень та скасування державної реєстрації прав власності з припиненням речових прав на нерухоме майно - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його права звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Андрій ПУКАЛО

Логін:

Для помилки:

Пароль:

Для помилки:

З метою упередження перешкоджанню стабільній роботі Реєстру шляхом здійснення автоматичних або автоматизованих запитів на пошук та копіювання ("викачування") бази даних, запроваджено інтерактивний елемент захисту системи

Введіть cуму цифр, зображених на малюнку:

Перевірити
Закрити

Ваше ім'я:

Для помилки:

Ваш e-mail:

Для помилки:

Повідомлення:

Для помилки:

Введіть в поле результат арифметичного виразу:

Для помилки:

Зачекайте, будь ласка...