Справа № 944/501/26
Провадження №2-о/944/184/26
У х в а л а

"23" березня 2026 р. м.Яворів

Яворівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Кондратьєвої Н.А.

присяжних Левицької Л.В., Захар Г.М.

з участю секретаря судового засідання Шандрук А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Яворові цивільну справу за клопотанням ОСОБА_1 , заінтересовані особи - виконавчий комітет Яворівської міської ради Львівської області як орган опіки та піклування, ОСОБА_2 , про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною.

Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 03.02.2026 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 10.03.2026 року.

06.03.2026 року ОСОБА_1 скерував на адресу суду заяву про відкладення судового засідання.

Ухвалою суду від 10.03.2026 року судове засідання у справі за клопотанням заявника відкладено до 23.03.2026 року.

Заявник в судове засідання 23.03.2023 року повторно не з`явився, на адресу суду 20.03.2026 року скерував заяву про відкладення судового засідання у зв`язку із зміною дати проведення судової експертизи.

Суд не вбачає підстав для задоволення заявленого клопотання про відкладення розгляду справи, виходячи з наступного.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлює, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Окрім цього, у відповідності до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Згідно зі статтею 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи. Суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною до закінчення строку його дії в порядку, встановленому статтею 299 цього Кодексу (ч.9 ст. 300 ЦПК), тобто за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування.

Заявник просить продовжити строк дії рішення про визнання ОСОБА_2 недієздатним та встановлення над ним опіки, однак до вказаного клопотання не додає відповідного висновку судово-психіатричної експертизи, обов`язкова наявність якого прямо передбачена чинним цивільним процесуальним законом. Водночас заявник подає до суду чергове клопотання про відкладення з метою проведення судової психіатричної експертизи.

Враховуючи, що заявник повторно подав клопотання про відкладення судового засідання, будучи завчасно та належно повідомленим про дату та час розгляду справи, доказів для підтвердження поважності відкладення судового засідання не надає, зокрема і щодо звернення до експертної установи про проведення експертизи, суд вважає, що у задоволенні клопотання заявника про відкладення розгляду справи слід відмовити.

Учасники судового розгляду будучи своєчасно та належно повідомленими про час і місце розгляду справи в судове засідання не з`явилися, представник заінтересованої особи виконавчого комітету Яворівської міської ради Львівської області на адресу суду скерував клопотання про розгляд справи у їхній відсутності.

Згідно з ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.ч. 3, ст. 293 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Положеннями ст.128 ЦПК України визначено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Днем вручення судової повістки є, зокрема день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до приписів ст. 58, частин 3, 5ст. 223 ЦПК України позивач може забезпечити свою участь в судовому засіданні особисто або шляхом участі повноважного представника, при цьому особиста участь позивача не позбавляє його права мати при розгляді справі й представника, неявка ж представника за умови участі позивача не є перешкодою в розгляді справи, відкладення розгляду справи у такому випадку є правом, а не обов`язком суду, коли з урахуванням обставин суд дійде поважності причин та підстав відкладення справи, в той час у разі одночасної повторної неявки позивача та його представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від цих учасників процесу надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, та не з`явлення безпосередньо позивача не перешкоджає вирішенню спору.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме заявник.

Згідно із ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача (заявника) до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача (заявника) до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Зазначена норма дисциплінує позивача (заявника) як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Матеріалами справи встановлено, що заявник ОСОБА_1 у судові засідання призначенні на 10.03.2026 року та 23.03.2026 року не з`явився, від нього надходили заяви про відкладення судового засідання.

Натомість підтверджуючих документів про поважність причини неявки в судові засідання заявником суду не надано. Таким чином, суд дійшов висновку, що заявник був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, однак повторно без поважних причин не з`явився у судове засідання.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі №905/458/21 зазначено, що нормами процесуального права передбачено право учасника справи: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Неявка заявника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату заявником юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Як зазначено у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 березня 2023 року у справі №755/21179/21у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки належним чином повідомлений заявник повторно не з`явився у судове засідання, про причини неявки суд не повідомив і від нього не надходило заяв про розгляд справи у його відсутності, суд дійшов висновку про залишення клопотанням ОСОБА_1 про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною, без розгляду.

Керуючись ст.ст. 131,223,247,257,260,293 ЦПК України

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 , заінтересовані особи - виконавчий комітет Яворівської міської ради Львівської області як орган опіки та піклування, ОСОБА_2 , про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною, залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано.

Суддя Кондратьєва Н.А.

Присяжні Левицька Л.В.

Захар Г.М.