Провадження № 2-зз/752/22/26
У Х В А Л А

02 березня 2026 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі: головуючої судді - Плахотнюк К.Г., за участі секретаря судового засідання - Лісненка А.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову вжитих в межах розгляду цивільної справи №752/25825/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільно нажитого майна подружжя шляхом стягнення грошової компенсації, -

у с т а н о в и в:

відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, у якому просить скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 31.01.2024 року у справі №752/25825/23 у вигляді накладенні арешту на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 35, 2 кв.м., житловою площею 15,1 кв.м., що належить на праві власності ОСОБА_1 .

В обгрунтування заяви відповідач ОСОБА_1 зазначив, що наявність зазначеного вище обтяження обмежує його право на розпорядження майном, а також унеможливлює його право користуватися квартирою, зокрема позбавляє його дочку ОСОБА_3 права декларування місця проживання, обтяження якого безпосередньо впливають на реалізацію нею конституційних прав як громадянина України та отримання соціальних та публічних пільг.

Суд, вивчивши зміст заяви представника відповідача за позовом про скасування заходів забезпечення позову та додатки до неї, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що заява про скасування заходів забезпечення позову не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 31.01.2024 року накладено арешт на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 35, 2 кв.м., житловою площею 15,1 кв.м., що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Накладаючи арешт на зазначене вище майно суд виходив з того, що між сторонами у справі виник спір щодо поділу майна подружжя, шляхом стягнення грошової компенсації, а тому застосування такого заходу забезпечення позову спроможне створити умови для виконання судового рішення ухваленого за заявленими позовними вимогами, у випадку задоволення їх судом.

За змістом ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Вжиті заходи забезпечення позову спрямовані на запобігання ускладненню чи унеможливленню виконання рішення суду про встановлення способів участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною, у разі повного або часткового задоволення відповідного позову, тобто спрямовані на використання судом наданих законом інструментів, які можуть запобігти подальшому відчуженню батька аби була наявна можливість виконувати відповідне рішення суду, якщо воно буде прийняте на користь батька.

Отже, зі свого боку суд зробив все можливе, в межах своєї компетенції, для запобігання ускладненню чи неможливості виконання майбутнього рішення суду відповідно до вимог ст. 149 ЦПК України.

Статтею 158 ЦПК України визначено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Звертаючись до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову відповідач зазначав, що наявність зазначеного вище обтяження обмежує його право на розпорядження майном, а також унеможливлює його право користуватися квартирою, зокрема позбавляє його дочку ОСОБА_3 права декларування місця проживання, обтяження якого безпосередньо впливають на реалізацію нею конституційних прав як громадянина України та отримання соціальних та публічних пільг.

Проте, судом не встановлено, що застосування заходу забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно, яке є предметом спору між позивачкою та відповідачем, несе негативні наслідки для дитини, або ж є таким, що обмежує її права. Належних доказів на підтвердження зворотнього відповідачем ОСОБА_1 суду не надано

За зазначених вище обставин, суд приходить до висновку що заява ОСОБА_1 про скасування заходу забезпечення позову, поданої в межах розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільно нажитого майна подружжя шляхом стягнення грошової компенсації є необгрунтованою, та такою що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 42, 43, 158, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову вжитих в межах розгляду цивільної справи №752/25825/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільно нажитого майна подружжя шляхом стягнення грошової компенсації - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя К.Г. Плахотнюк