Номер провадження 2/754/5755/26
Справа № 754/2704/26
У Х В А Л А

Іменем України

17 березня 2026 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , через представника адвоката Колошкіна Павла Ігоровича, звернулася до Деснянського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд встановив, що позовна заява підлягає поверненню з таких підстав.

Так, ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Разом з тим, ст. 175, 177 ЦПК України визначають вимоги до позовної заяви.

Зокрема, нормою ч. 2 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи, подана позовна заява не містить оригінального підпису представника позивача (адвоката). Зокрема, у вказаному позові наявне лише відтворення зображення підпису представника позивача (адвоката) за допомогою факсиміле.

Так, варто зауважити, що підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси. Зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи; виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення; наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

При цьому, слід зауважити, що звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення.

Подані до суду процесуальні документи, в тому числі і позовна заява, яка фактично містить лише відтворення зображення підпису представника позивача за допомогою факсиміле - не можуть вважатися такими, що підписані відповідним заявником та свідчать про його дійсне волевиявлення щодо звернення до суду із даним позовом.

Варто зауважити, що наведена позиція також висловлена у постанові Верховного Суду від 08 липня 2021 року у справі № 916/3209/20, в якій зазначено, що відтворення підпису за допомогою факсиміле або інших технічних засобів відтворення зображення підпису - процесуальним законом не допускається.

Так, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, серед іншого, заява повертається у випадках, коли вона подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, враховуючи, що позовна заява ОСОБА_1 не містить власноручного підпису представника позивачки або позивачки, суд дійшов висновку, що вказаний процесуальний документ не підписаний відповідною особою, а графічне зображення факсимільного підпису не підтверджує його підписання представником позивачки та не свідчить про її волевиявлення на його підписання, тому дана позовна заява не відповідає вимогам частини другої статті 175 ЦПК України, і згідно з п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, підлягає поверненню особі, яка її подала.

При цьому, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 17.03.2026.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК