Справа № 194/2090/25
Номер провадження 2/194/107/26
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 березня 2026 року Тернівський міський суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого - судді Соколової Ю.І.,
за участю секретаря судового засідання Коркіної Т.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Кредитної спілки «Союз-Дніпро» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості з договором споживчого кредиту,-
Крім того, в забезпечення виконання зобов`язань за вищезазначеним кредитним договором, між Кредитною спілкою «Союз-Дніпро» та ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 було укладено договір поруки № 1459/20 від 21.10.2020. Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є поручителями за зобов`язаннями померлого ОСОБА_3 та є солідарними боржниками. За умовами договору поруки (п.2.1.) відповідальність відповідачів (поручителів) наступає у разі коли ОСОБА_3 позичальник не виконує або неналежним чином виконує свої зобов`язання за Договором з будь-яких причин, в тому числі смерті. Оскільки Позичальник помер, то зобов`язання по погашенню заборгованості за Договором споживчого кредиту переходить до спадкоємця позичальника ОСОБА_1 , а також до поручителя ОСОБА_2 .
Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд цивільної справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином про час і місце розгляду справи, однак надала суду заяву, в якій вона просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги не визнає, просить відмовити у позові в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про час і місце розгляду справи.
Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.
Повернення кредиту та сплата процентів здійснюється щомісяця згідно з графіком платежів з 20 по 30 кожного місяця.
Відповідно до п.4.2 Договору, якщо на дату закінчення строку, вказаного в п. 4.1. Договору неповернений залишок кредиту і кредитодавець до закінчення цього строку не звернувся до суду із позовною заявою про стягнення заборгованості за Договором, строк дії цього договору автоматично продовжується на 24 місяці, тобто до 20.10.2024 року, з урахуванням п.4.3 цього Договору.
З метою забезпечення виконання зобов`язань за Договором споживчого кредиту №1459/20 від 21.10.2020 року між Кредитна спілка «Союз-Дніпро» та ОСОБА_2 , ОСОБА_1 укладено договір поруки № 1459/20 (а.с. 11-12).
Згідно п.2.2 Договору поруки, Поручитель і Позичальник несуть солідарну відповідальність перед Кредитодавцем.
Відповідно до ст.ст. 12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках.
У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Частиною першою ст.610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч.1 ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно з частиною першою статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Як було встановлено судом, позичальник за основним зобов`язанням ОСОБА_3 помер та спадкоємцем після його смерті є його батько ОСОБА_1 . Батьки померлого ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є поручителями за договором поруки.
У договорі поруки №1459/20 від 21.10.2020 року, наявна умова, що поручитель несе солідарну відповідальність за невиконання або неналежне виконання зобов`язань позичальника.
Як зазначає позивач, про смерть позичальника він дізнався в ході розгляду цивільної справи № 194/1969/24 Тернівським міським судом Дніпропетровської області за позовом КС «Союз-Дніпро» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .
З Єдиного державного реєстру судових рішень (повний доступ) убачається, що ухвалою суду від 19.12.2024 було відкрито провадження у справі № 194/1969/24.
Перший відповідач боржник ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто ще й до відкриття провадження і до подачі позовної заяви до суду.
Провадження у справі за позовною заявою Кредитної спілки «Союз-Дніпро» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , про стягнення боргу за договором споживчого кредиту в частині стягнення боргу за договором споживчого кредиту до ОСОБА_3 закрито, у зв`язку із смертю останнього (ухвала суду від 17.03.2025).
Тобто, позивачу достеменно стало відомо про смерть боржника не пізніше 17.03.2025.
18.09.2025 рішенням Тернівського міського суду Дніпропетровської області у цій справі в задоволенні позову Кредитної спілки «Союз-Дніпро» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором споживчого кредиту відмовлено з підстав необґрунтованих вимог позивача до поручителів, які несуть солідарну відповідальність за виконання зобов`язань боржника, без пред`явлення вимоги до основного боржника.
Велика Палата Верховного суду у постанові від 09.10.2024 у справі № 638/1046/14-ц (14-12цс24) зробила правовий висновок щодо пред`явлення кредитором вимоги до спадкоємців боржника, які прийняли спадщину та виснувала наступне:
Відповідно до приписів статті 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явлення свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Встановлені статтею 1281 ЦК України строки є строками, у межах яких кредитор, здійснюючи власні активні дії, може реалізувати своє суб`єктивне право.
Сплив визначених статтею 1281 ЦК України строків пред`явлення кредитором вимоги до спадкоємців має наслідком позбавлення кредитора права вимоги за зобов`язанням, а також припинення такого зобов`язання.
Наявність встановлених законом строків пред`явлення кредитором вимог до спадкоємців забезпечує юридичну визначеність та стабільність цивільного обороту.
Встановлення темпоральних обмежень як для подання заяви про прийняття чи відмову від спадщини, так і для пред`явлення вимоги кредитором до спадкоємців боржника збалансовує інтереси учасників спадкових відносин та унеможливлює продовження стану невизначеності у цивільних відносинах, які зазнають змін у зв`язку зі смертю одного з їх учасників.
Приписи статті 1281 ЦК України не містять особливих застережень щодо порядку задоволення вимог кредитора у разі, якщо смерть боржника настала після пред`явлення позову до нього під час розгляду судової справи.
Отже, якщо смерть позичальника настала під час розгляду судової справи за позовом кредитора до позичальника про стягнення заборгованості, до таких правовідносин застосовується правила про загальний порядок пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців, визначені у статті 1281 ЦК України, а спадкоємці, які прийняли спадщину, підлягають залученню до участі у справі як правонаступники відповідного учасника справи на підставі статті 55 ЦПК України.
Водночас потрібно пам`ятати, що підставою процесуального правонаступництва є правонаступництво у матеріальному праві, яке настало після відкриття провадження у справі. З огляду на наведене, особливості здійснення процесуального правонаступництва визначаються особливостями норм матеріального права, що регулюють перехід прав та обов`язків у матеріальних правовідносинах від особи до її правонаступника, або в інших випадках зміни сторони у правовідносинах, з яких виник спір.
Під час вирішення спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника (у тому числі, якщо смерть боржника настала під час розгляду справи у суді) суди для правильного вирішення справи першочергово повинні встановити, чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1281 ЦК України, тобто чи вчинив кредитор потрібні дії у матеріальних відносинах.
Згідно з підпунктом 2.1 пункту 2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми), що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, зокрема, претензії кредиторів.
За змістом наведених положень Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України подана кредитором претензія є однією з підстав заведення нотаріусом спадкової справи. Кредитор, скеровуючи претензію до нотаріуса, не зобов`язаний зважати на факт прийняття спадщини, оскільки нотаріус повинен прийняти відповідну заяву незалежно від того, чи прийняв спадщину хоча б один із спадкоємців і чи встановлені особи спадкоємців взагалі.
Відповідно до пункту 3.11.17 розділу 3 «Правила вчинення окремих видів нотаріальних дій» Положення про порядок учинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, консул за місцем відкриття спадщини в строк, установлений статтею 1281 ЦК України, приймає претензії від кредиторів спадкодавця. Претензії мають бути заявлені у письмовій формі і прийняті незалежно від строку настання права вимоги. Про претензію, що надійшла, консул повідомляє спадкоємців, які прийняли спадщину, або виконавця заповіту.
Отже кредитор у матеріальних відносинах може пред`явити вимогу до спадкоємців боржника відповідно до вимог статті 1281 ЦК України в один із таких способів: безпосередньо спадкоємцю (спадкоємцям); опосередковано - через нотаріуса за місцем відкриття спадщини (за межами України - через консульські установи).
Вибір конкретного способу пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника є правом кредитора і здійснюється ним на власний розсуд.
Водночас кредитор, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, у строки, встановлені частиною другою і третьою статті 1281 ЦК України, позбавляється права вимоги (частина четверта цієї статті).
Зі спливом строків, визначених статтею 1281 ЦК України, і непред`явленням кредитором вимог до спадкоємців боржника, такий кредитор позбавляється права вимоги, тобто відповідне цивільне право припиняється, а кредитор втрачає можливість вимагати в суді захисту відповідного права.
Судом встановлено, що Кредитна Спілка «Союз-Дніпро» у строки встановлені статтею 1281 ЦК України не пред`явили вимогу до спадкоємця боржника, а ні безпосередньо до ОСОБА_1 , а ні до нотаріуса.
Щодо вимоги позивача про стягнення з ОСОБА_2 як з поручителя за основним зобов`язанням, то суд керується правовим висновком Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2024 у справі № 638/1046/14-ц (14-12цс24), відповідно до якого Верховний Суд роз`яснив таке.
Розрізняють основні зобов`язання та додаткові (акцесорні) зобов`язання. Основні зобов`язання можуть існувати самостійно без додаткового (акцесорного) зобов`язання, тоді як додаткові (акцесорні) зобов`язання виникають лише за наявності основного зобов`язання та нерозривно пов`язані з ним.
У законодавстві не наведено визначення акцесорних зобов`язань. Водночас у статті 266 ЦК України йдеться саме про основну та додаткову вимоги, тобто фактично про основне та акцесорне зобов`язання.
Частиною першою статті 546 ЦК України встановлено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.
За договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником. Порукою може забезпечуватися виконання зобов`язання частково або у повному обсязі (частини перша, друга статті 553 ЦК України).
Згідно із частиною першою статті 559 ЦК України порука припиняється з припиненням забезпеченого нею зобов`язання.
У наведених нормах права чітко простежується акцесорність поруки та її додатковий характер, який проявляється у неможливості існування поруки окремо від основного зобов`язання. Вимоги до поручителя можуть бути пред`явлені лише у разі чинності основного зобов`язання та (якщо в договорі не передбачено інше) лише у тому обсязі, що й до основного боржника.
Як зазначено вище, частина четверта статті 1281 ЦК України визначає наслідком пропуску кредитором строків пред`явлення вимог до спадкоємців боржника, які прийняли спадщину, позбавлення права вимоги такого кредитора за зобов`язаннями, які існували у померлого божника.
Аналіз правил частини першої статті 559 ЦК України, частин другої, четвертої статті 1281 ЦК України дає підстави для висновку, що у разі пропуску кредитором строків пред`явлення вимог до спадкоємців боржника, які прийняли спадщину, кредитор позбавляється прав вимоги як за основним зобов`язанням, так і за додатковим зобов`язанням (порукою), які не можуть існувати окремо від основного зобов`язання.
Отже, приписи частини першої статті 559 ЦК України щодо припинення поруки з припиненням забезпеченого нею зобов`язанням не передбачають жодного винятку, тому сплив строків, визначених частинами другою, третьою статті 1281 ЦК України, який має наслідком припинення права вимоги кредитора за основним зобов`язанням, одночасно має своїм наслідком позбавлення кредитора права вимоги за додатковими зобов`язаннями (порукою) незалежно від того, хто є спадкоємцями померлого боржника - цей самий поручитель чи інші особи.
Таким чином, враховуючи пропуск позивачем шестимісячного строку (ч. 3 ст. 1281 ЦК України) для пред`явлення вимог до спадкоємців боржника, які прийняли спадщину, враховуючи відсутність доказів, що ОСОБА_2 , ОСОБА_1 надали згоду бути новими поручителями у нового боржника(спадкоємця),суд, з урахуванням постанови Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2024 у справі № 638/1046/14-ц (14-12цс24), вважає, що кредитор КС «Союз-Дніпро» втратив можливість вимагати в суді захисту відповідного права, а відтак в задоволенні позову слід відмовити.
Враховуючи відмову у позові відсутні підстави для стягнення на користь позивача з відповідачів в порядку ст.141 ЦПК України сплаченої позивачем суми судових витрат, які складаються із судового збору у розмірі 3028,00 грн.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 137, 141, 259, 263-265,274, 280-282,352, 354, 355 ЦПК України,
В задоволенні позову Кредитної спілки «Союз-Дніпро» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором споживчого кредиту, відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцятиднів з дня проголошення до Тернівського міського суду Дніпропетровської області.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач та треті особи мають право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.
Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Копію рішення направити сторонам.
Повне найменування учасників справи:
Відповідач ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).
Відповідач ОСОБА_2 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).
Повне судове рішення складено 16 березня 2026 року.
Головуючий суддя: Ю.І. Соколова