Справа № 478/1557/25 Провадження № 2-р/478/1/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 березня 2026 року смт. Казанка

Казанківський районний суд Миколаївської області, в складі:

головуючого судді Томашевського О.О.,

за участю:

секретаря Шинкарюка М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду, в с-щі Казанка, заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду, постановленої 11.03.2026 року у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області про визнання недійсною та скасування технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі, скасування запису про внесення відомостей до Державного земельного кадастру,

В с т а н о в и в:

У грудні 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області про визнання недійсною та скасування технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі, скасування запису про внесення відомостей до Державного земельного кадастру.

Ухвалою суду від 31.12.2025 року було відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою сулу від 11.03.2026 року підготовче провадження було закрито, справу призначено до розгляду по суті. Також, вказаною ухвалою суду було прийнято до розгляду та залучено до матеріалів справи відзив на позовну заяву від 03.02.2026 року, клопотання про стягнення судових витрат від 02.02.2026 року разом із додатковими поясненнями та документами позивача, копію висновку експерта Миколаївського НДЕКЦ МВС України за результатами проведення земельно-технічної експертизи у справі № 478/190/25; задоволено клопотання представника відповідача від 11.06.2026 року про виклик у судове засідання судового експерта та свідків з метою їх допиту.

18 березня 2026 року на адресу суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення, а саме, ухвали Казанківського районного суду Миколаївської області від 11.03.2026 року посилаючись на наступні обставини.

Так, позивач вказує, що ухвала суду від 11.03.2026 є не зовсім зрозумілою (неясною) в частині (що стосується) «Задоволення клопотання представника відповідача від 11.03.2026 року про виклик у судове засідання судового експерта та свідків з метою їх допиту».

Вказана частина заяви про роз`яснення судового рішення мотивована тим, що:

- в ухвалі суду відсутні чіткі причини та підстави для виклику експерта для допиту є процесуальним порушенням;

- в ухвалі відсутні чіткі підстави необхідності допиту;

- клопотання представника відповідача про допит свідків в контексті предмету та підстав позову, з урахуванням установлених фактичних обставин справи №478/1557/25 у підготовчому судовому засіданні, є необґрунтованим та недоцільним, так-як наявні процесуальні докази, процедуру проведення яких та які не було оскаржено;

- представник відповідача грубо порушивши порядок судочинства, не направив копію клопотання від 11.03.2026 сторонам провадження, а суд не надав час позивачу на ознайомлення та можливість надання заперечення, чим було порушено право на змагальність;

- незгода сторони з висновком експерта або загальні сумніви в його достовірності без конкретизації питань не є достатньою підставою для виклику експерта;

- виклик спеціаліста на допит як свідка, якщо це не обґрунтовано потребою з`ясування фактів, які він сприймав особисто (а не фактів, які він встановив за допомогою спеціальних знань), є процедурним порушенням;

- виклик та допит свідка ОСОБА_3 , який розробляв технічну документацію відповідача, документи якого знаходяться на стадії оскарження є безпідставним, так-як не матиме значення у справі та не буде належним доказом у справі;

- відсутність в ухвалі суду чітких причин та підстав для виклику експерта для допиту є процесуальним порушенням, яке можна оскаржити;

- ухвала має містити мотиви, з яких суд дійшов відповідних висновків, а також посилання на норми права.

Також позивач вказує, що зазначена ухвала суду від 11.03.2026 є не зовсім зрозумілою (неясною) в частині (що стосується) «Задоволення клопотання представника відповідача від 11.03.2026 року про виклик у судове засідання судового експерта та свідків з метою їх допиту», в частині покладення судових витрат з метою організації забезпечення прибуття свідків та експерта до суду з метою допиту.

Позивач посилається на те, що сторона, яка не згодна з викликом (або прагне розуміння мети), може подати заяву про роз`яснення судового рішення. Не роз`яснення ухвали судом (якщо ухвала є незрозумілою для сторін) може призвести до правової невизначеності та складнощів у її виконанні. Наприклад свідку будуть не зрозумілі підстави для виклику та мета допиту, що в свою чергу порушує їх права. Однак, процесуальне законодавство передбачає механізми виправлення такої ситуації, зокрема, якщо суд не може або відмовляється роз`яснити свою ухвалу (або рішення), яка є незрозумілою, учасники процесу мають право скористатися механізмами оскарження, оскільки незрозуміле рішення перешкоджає його виконанню. Також, суд, який виніс ухвалу, може переглянути її, якщо з`ясуються нові обставини або якщо ухвала була помилковою і перешкоджає руху справи.

З урахуванням наведеного, позивач просить суд:

- роз`яснити ухвалу суду від 11.03.2026 в частині підстав, мети та обставин що стосується виклику у судове засідання судового експерта та спеціалістів з метою їх допиту, повідомивши про обставин, які таких знань потребують та повідомити план допиту експерта та спеціалістів;

- роз`яснити ухвалу суду в частині наявності підстав та обставин для задоволення клопотання представника відповідача від 11.03.2026 року, про виклик у судове засідання судового експерта та свідків з метою їх допиту;

- роз`яснити ухвалу суду в частині розподілу витрат пов`язаних з викликом експерта та свідків за клопотанням представника відповідача.

Ухвалою судді від 19.03.2026 року заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду прийнято до розгляду, призначено судове засідання на 13 год 00 хв. 23 березня 2026 року із повідомленням учасників справи про дату, час та місце розгляду заяви про роз`яснення ухвали суду.

В судове засіданні учасники справи не прибули, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином.

Згідно поданих заяв від 23.03.2026 року, позивач та представник відповідача просили провести судове засідання без їх участі. Позивач просив задовольнити заяву про роз`яснення ухвали суду.

Представник третьої особи у судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Неявка у судове засідання учасників справи не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення ухвали суду.

Дослідивши зміст заяви про роз`яснення судового рішення та матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу.

Як свідчить тлумачення частин першої та другої статті 271 ЦПК України роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, і це ускладнює його реалізацію. При здійсненні роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

При цьому не підлягають роз`ясненню судові рішення, ухвалені судом у межах наданих йому повноважень з процесуальних питань, які вказують на вчинення тієї чи іншої процесуальної дії.

У пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вказано, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

В ухвалі Верховного Суду від 01.08.2019 у справі № 667/7960/14-ц зазначено, що зі змісту статті 271 ЦПК України вбачається, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року в справі № 904/2526/18 (провадження № 12-272гс18) зазначено, що «роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення. Частиною другою статті 245 ГПК України встановлено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Із зазначеної норми вбачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, порядок здійснення якого визначено Законом України від 2 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження».

Також, в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року в справі № 233/3676/19 вказано, що необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.

Разом із цим Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що відповідно до частини другої статті 271 ЦПК України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Зі змісту цієї норми убачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, зокрема, у порядку, визначеному Законом України «Про виконавче провадження».

Аналіз змісту поданої позивачем заяви про роз`яснення судового рішення свідчить, що позивач фактично не погоджується із прийнятою ухвалою суду вказуючи на порушення судом норм процесуального права при її постановленні та необґрунтованості клопотання представника відповідача про виклик свідків, у зв`язку із чим просить суд фактично навести мотиви прийнятого рішення в частині підстав для виклику свідків.

Також позивач вважає, що судом не вирішено питання щодо покладання/розподілу витрат, пов`язаних із викликом свідків та експерта, у зв`язку із чим позивач фактично просить суд вирішити питання, які не були вирішені ухвалою суду та фактично внести зміни до ухвали, доповнивши її зміст розподілом судових витрат на виклик свідків.

Між тим, суд враховує, що ухвала суду від 11.03.2026 року, не допускає кількох варіантів тлумачення, є мотивованою, чіткою і зрозумілою, тому відсутні підстави для її роз`яснення. Крім того, вказана ухвала не підлягає примусовому виконанню, що виключає утруднення чи неможливість її виконання.

З урахуванням всього наведеного, суд приходить до висновку, що заява позивача ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення не підлягає роз`ясненню та в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст.271 ЦПК України, суд, -

П о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду, постановленої 11.03.2026 року у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області про визнання недійсною та скасування технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі, скасування запису про внесення відомостей до Державного земельного кадастру.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала підписана суддею 23.03.2026 року.

Суддя Казанківського районного суду

Миколаївської області О.О. Томашевський