Ширяївський районний суд Одеської області
16.03.2026 Справа №: 322/1881/25 Провадження № 2/518/433/2026
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 березня 2026 року селище Ширяєве

Суддя Ширяївського районного суду Одеської області Гуржій А.В., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження,

ВСТАНОВИВ:

До Ширяївського районного суду Одеської області надійшли за підсудністю з Новомиколаївського районного суду Запорізької області матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Позовна заява подана через систему «Електронний суд».

Дослідивши позовну заяву з додатками, суддя вважає, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, тому згідно зі ст. 185 ЦПК України, її належить залишити без руху, виходячи з такого.

За положенням ч. 6 ст. 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Водночас, відповідно до відповіді № 2461886 від 16.03.2026 щодо отримання інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована, як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_1 .

Частиною 1 статтею 177 ЦПК України встановлено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно з ч. 7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Водночас, Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та відносини між ними визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10.10.2023 № 1071), надалі Правила надання послуг поштового зв`язку.

Пунктом 47 Правил надання послуг поштового зв`язку регламентовано, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення документів учасникам провадження може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Наведені вище положення дають підстави дійти висновку, що на позивача покладений обов`язок додати документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів листом з описом вкладення, який має містити номер поштового відправлення (постанова Верховного Суду від 20 січня 2022 року у справі №916/1618/21), а отже на підтвердження направлення учасникам справи відповідної заяви по суті обов`язково мають додаватися оригінали: опису вкладення (із зазначенням номеру поштової накладної), квитанції (фіскальний чек) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення, службовий чек (накладна).

Однак, позивачем додані до позовної заяви відомості про направлення копії позовної заяви відповідачу на адресу: АДРЕСА_2 , що не відповідає адресі місця проживання особи.

Суд звертає увагу, що у якості доказів направлення копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача, позивачем надано суду квитанцію № 1853729 від 10.12.2025 «Поштової служби «Е-Пост» та опис вкладення по накладній №1853729 від 10.12.2025.

ТОВ «Поштова служба «Е-Пост» є оператором поштового зв`язку, зареєстрованим в Єдиному державному реєстрі операторів поштового зв`язку.

Проте, суд зауважує, що з офіційної веб-сторінки оператора поштового зв`язку та у відповідності до розміщених «Правил надання послуг поштового зв`язку» та Публічного договору про надання послуг з виготовлення та доставки поштових відправлень вбачається, що поштова служба працює у співпраці з АТ «Укрпошта» для подальшої відправки поштових відправлень.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою № 270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердження, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Також, з Правил надання послуг поштового зв`язку, розміщених на офіційній вебсторінці вказаного оператора поштового зв`язку вбачається, що відправлення приймаються Поштовою службою «Е-ПОСТ» для пересилання в електронному вигляді через офіційний веб-сайт Поштової служби «Е-ПОСТ», мобільні застосунки та через сервіс обміну даними (АРІ) з корпоративними (відомчими) інформаційними системами. Всі відправлення, отримані від відправників в електронному вигляді, друкуються поштовою службою «Е-ПОСТ» у варіанті двостороннього чорно-білого друку, якщо інше не обумовлено договором з суб`єктом господарювання. Кожен вкладений документ друкується з нового аркушу.

Відповідно до абз. 2 ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Водночас згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи, що подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено законом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Отже, надсилання таким способом документів не узгоджуються з наведеними положеннями ч. 8 ст. 43 та ст. 95 ЦПК України і не можуть розцінюватися як належне підтвердження виконання обов`язку з направлення відповідачу копій позовних матеріалів.

Таким чином, суд позбавлений можливості встановити чи дотримано позивачем вимоги ст. 43, 177 ЦПК України, оскільки матеріали справи не містять підтвердження надсилання позовної заяви з додатками на адресу місця проживання відповідача.

Суд зауважує, що не направлення примірника позовної заяви разом із доданими до нього документами особисто відповідачу на адресу його місця реєстрації, призведе до не отримання останнім примірника позову, що спричинить його необізнаність зі змістом позовних вимог, відсутність можливості подати заперечення щодо позовних вимог, а відтак порушує принципи цивільного судочинства, зокрема, змагальності сторін.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно з положеннями ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу необхідно надати строк для виправлення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового записку про її народження залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі не усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом наданого часу, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: https://court.gov.ua/fair.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Гуржій