Справа № 296/3282/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 березня 2026 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Лілія Миколаївна, ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, скасування державної реєстрації права власності та визнання права власності,

В С Т А Н О В И Л А:

19 березня 2026 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, скасування державної реєстрації права власності та визнання права власності.

У вказаній позовній заяві ОСОБА_1 заявляє такі вимоги:

1)витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 ;

2)визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину від 01 листопада 1993 року № 5-839, видане на ім`я ОСОБА_2 ;

3)скасувати рішення про державну реєстрацію права власності відповідача від 12 листопада 2003 року на вказане нерухоме майно;

4)визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту ухвали ЦПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч наведеній нормі процесуального закону позовна заява не містить: 1) реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП) позивача (зазначено код ЄДРПОУ); 2) РНОКПП відповідача (за наявності) або номер і серію паспорта відповідача; 3) відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідача; 4) відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Відсутність дати народження відповідача, ідентифікаційного коду та/або паспортних даних позбавляють суд можливості ідентифікувати особу та виконати вимоги ч. 6 ст. 187 ЦПК України, з`ясувати інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначає ціну позову 20 000 гривень, однак позов не містить будь-якого доказу на підтвердження того, що визначена позивачем ціна позову відповідає вартості спірного нерухомого майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Установлено, що позов не містить доказів на підтвердження дійсної (ринкової) вартості спірного майна станом на дату звернення до суду.

Дійсна (ринкова) вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-III.

Таким чином, всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 176, ч. 5 ст. 176 ЦПК України позивач не надала доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, внаслідок чого суд позбавлений можливості перевірити правильність визначеної позивачем ціни позову.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору встановлюються в таких розмірах:

за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2026 рік» з 01 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 328 гривень.

Установлено, що ОСОБА_1 заявляє на вирішення суду 2 вимоги немайнового характеру та 2 майнові вимоги.

Також установлено, що до позовної заяви додано копію платіжної інструкції АТ КБ «Приватбанк» № 1.578946009.1 від 18 березня 2026 року про сплату судового збору в розмірі 200 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З наведеного слідує, що ОСОБА_1 належить надати докази сплати судового збору за вимоги немайнового характеру в розмірі 2 662,4 гривень (1 331,20х2). Щодо порядку оплати судовим збором вимог майнового характеру, то першочергово позивачу належить визначити ціну позову, яка залежить від дійсної (ринкової) вартості спірного майна станом на дату звернення з позовною заявою до суду. Після визначення ціни позову позивач має сплатити судовий збір у розмірі, що становитиме різницю між 1 % від ціни позову та вже сплаченою сумою судового збору (200 гривень), але не менше 1 331,2 гривень та не більше 16 640 гривень.

Крім того, позовна заява не відповідає вимогам пунктів 6-10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зокрема, позовна заява не містить: 1) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; 2) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 3) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 4) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 5) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Отже, для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід подати до суду позовну заяву в новій редакції (з урахуванням недоліків заяви, наведених в ухвалі про залишення заяви без руху), а також докази сплати судового збору. Тобто, позивачу необхідно подати до суду разом з заявою про усунення недоліків позову також нову редакцію позовної заяви, яка відповідатиме вимогам статтей 175, 177 ЦПК України, а також примірник позову для відповідача.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст.185 ЦПК України).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст.185 ЦПК України).

Перерахування судового збору необхідно здійснювати за платіжними реквізитами Корольовського районного суду міста Житомира, зазначеними на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И ЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, скасування державної реєстрації права власності та визнання права власності - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК