Справа № 481/1208/24
Провадж.№ 6/481/1/2026
У Х В А Л А

іменем України

"18" березня 2026 р. Новобузький районний суд Миколаївської області в складі головуючої судді Уманської О.В., з участю секретаря Кузьміної Н.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новий Буг, Миколаївської області цивільну справу за заявою Органу опіки та піклування Новобузької міської ради Баштанського району Миколаївської області, заінтересована особа ОСОБА_1 , про звільнення від повноважень опікуна та призначення нового опікуна над недієздатним,

Установив:

16.12.2025 до Новобузького районного суду Миколаївської області надійшла заява Органу опіки та піклування Новобузької міської ради Баштанського району Миколаївської області, заінтересована особа: ОСОБА_1 , про звільнення від повноважень опікуна та призначення нового опікуна над недієздатним .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями розгляд даної справи визначено одноособово та передано головуючому судді Уманській О.В.

Автоматизоване визначення присяжних у справі не здійснювалося.

Розглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Визначальним є застосування п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яким кожному гарантується право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини в контексті дотримання конвенційного принципу «суду, встановленого законом» дотримується позиції, що визначення «суд встановлений законом» поширюється не лише на правову основу існування «суду», а й на склад колегії в кожній справі.

У випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи в судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді (ч. 2 ст. 34 ЦПК України).

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи (п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду Верховного Суду в постанові від 15.09.2025 у справі № 727/5306/24 зазначила, що законодавець поряд із загальним правилом про одноособовий розгляд цивільних справ у суді першої інстанції передбачив особливі правила формування складу суду для розгляду певних категорій справ окремого провадження, зокрема щодо обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, а саме у складі одного судді і двох присяжних.

При цьому встановлення опіки і призначення опікуна, як і питання зміни чи звільнення опікуна, є похідними у справах про визнання особи недієздатною, а їх вирішення в наступному судовому процесі після вирішення питання про недієздатність фізичної особи не свідчить про те, що вони стосуються окремого факту, а є наслідком вирішення питання про недієздатність.

З огляду на викладене ОП КЦС ВС виснувала, що вимоги про встановлення опіки, призначення опікуна чи співопікуна, заміну опікуна або співопікуна, звільнення від повноважень опікуна, які вирішуються після вирішення вимоги про визнання фізичної особи недієздатною в іншому судовому процесі, підлягають розгляду судом першої інстанції у складі одного судді і двох присяжних.

У постанові Верховного Суду від 08 січня 2024 року у справі №753/1905/22 (провадження №61-8758св23) зроблено висновок про те, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка.

Обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном.

Такий висновок викладений в постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року в справі №736/1508/17 (провадження №61-39361св18), від 28 лютого 2024 року в справі №372/3474/21 (провадження № 61-16349св23).

Також у постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 15 вересня 2025 року в справі №727/5306/24 (провадження №61-13213сво24) зазначено, що норми процесуального права, які визначають порядок розгляду судом питань про призначення, зміну, звільнення від виконання обов`язків опікуна (ч.2 ст.300 ЦПК України), розміщені у главі 2 розділу IV ЦПК України, щодо якої у взаємозв`язку і з положеннями пункту 1 частини другої статті 293 ЦПК України існує безальтернативний припис, передбачений частиною четвертою статті 293 ЦПК України, про розгляд таких справ саме колегіальним складом суду (один суддя і двоє присяжних), та не передбачено диференційованого підходу щодо формулювання складу суду залежно від специфіки питання, яке є предметом судового розгляду відповідно до ст.300 ЦПК України. Таке тлумачення змісту ч.2 ст.300 ЦПК України та п.1 ч.2 ст.293 ЦПК України з огляду на специфіку спірних правовідносин та їх соціальну важливість відповідає принципам справедливості, розумності та узгоджується з положеннями Конвенції, зокрема пунктом 1 статті 6. Тому до вимог про встановлення опіки і призначення опікуна, як і про його заміну чи звільнення, що вирішуються після вирішення вимоги про визнання фізичної особи недієздатною в іншому судовому процесі, має застосовуватися правило визначення складу суду, передбачене у пункті 1 частини другої статті 293 ЦПК України щодо вимоги про визнання фізичної особи недієздатною; вимоги про встановлення опіки, призначення опікуна чи співопікуна, заміни опікуна або співопікуна чи звільнення від повноважень опікуна, які вирішуються після вирішення вимоги про визнання фізичної особи недієздатною в іншому судовому процесі, підлягають розгляду судом першої інстанції у складі одного судді і двох присяжних.

З урахуванням висновків, сформульованих у цій справі, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважав за необхідне відступити від висновків, викладених у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 грудня 2024 року у справі № 760/16466/23 (провадження № 61-9461св24), щодо розгляду справи про призначення заявника опікуном недієздатної особи суддею одноособово.

Таким чином, дана вимога не підлягає розгляду судом одноособово в порядку для розгляду заяв у процесі виконання судових рішень, а може бути розглянута у порядку окремого провадження колегіально у складі головуючого судді та двох присяжних.

Оскільки ЦПК України не містить прямої норми, яка регламентує дії суду в разі, коли той, розглядаючи справу в порядку розгляду заяв в процесі виконання судових рішень, прийде до переконання про розгляд справи в окремому провадженні, суд вважає застосовним за аналогією закону статтю 255 ЦПК України. В протилежному випадку, справа буде вирішена неповноважним складом суду, що матиме своїм наслідком безумовне скасування судового рішення за ч. 3 ст. 376 ЦПК України.

Таким чином, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі та необхідності роз`яснити заявнику його право звернутись до суду із відповідними вимогами у порядку окремого провадження.

Керуючись ст.ст. 255, 256, 259-261 ЦПК України, суд

Постановив:

Провадження у справі за заявоюОргану опіки та піклування Новобузької міської ради Баштанського району Миколаївської області, заінтересована особа ОСОБА_1 , про звільнення від повноважень опікуна та призначення нового опікуна над недієздатним, закрити.

Роз`яснити заявнику, що розгляд справи про встановлення опіки і призначення опікуна, як і про його заміну підлягає розгляду судом першої інстанції у складі одного судді і двох присяжних в порядку окремого провадження.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя