Справа № 752/2363/26
Провадження № 2/752/7033/26
У Х В А Л А

Іменем України

03 лютого 2026 рокусуддя Голосіївського районного суду міста Києва Слободянюк А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Голосіївського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про скасування арешту з майна, -

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду м. Києва через підсистему ЕСІТС «Електронний суд» надійшла позовна заява, в якій позивач ОСОБА_1 просить суд скасувати арешт на майно, що належить ОСОБА_2 , який накладено постановою державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Голосіївського районного управління юстиції у місті Києві про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження у виконавчому провадженні АСВП № НОМЕР_1.

Справа 29 січня 2026 року передана у провадження судді Слободянюк А.В., у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, доходжу наступного.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ст. 4 ЦПК України).

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Частиною 1 ст. 42 ЦПК України визначено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Так, звертаючись до суду із вказаним позовом, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_2 . У подальшому, позивач, як спадкоємець батька, звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак з`ясувалось, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно міститься арешт на належне батькові нерухоме майно, накладений на підставі постанови державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Голосіївського районного управління юстиції у місті Києві (правонаступник - Голосіївський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України).

Відповідно до матеріалів позовної заяви, державним виконавцем Голосіївського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України 04 липня 2012 року винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_2 та винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження на підставі виконавчого листа Голосіївського районного суду № 2-1793/12 від 24 квітня 2012 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Київської регіональної дирекції коштів у сумі 1 507 260, 42 грн.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року по справі № 905/386/18, відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Враховуючи, що арешт майна ОСОБА_2 здійснювався за заявою та в інтересах стягувача ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», позивач має залучити дану особу до розгляду справи в якості відповідача або третьої особи, оскільки прийняте судом рішення за даним позовом може вплинути на її права та обов`язки.

Відтак, позивачу необхідно зазначити особу, в інтересах якої було накладено арешт, вказавши відомості про таку особу у відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, уточнити склад учасників по справі, направити залученій особі примірник позовної заяви та додатків до неї, подавши до суду докази такого надсилання, як це встановлено абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Разом з тим, до матеріалів позовної заяви не додано повного витягу з Автоматизованої системи виконавчих проваджень щодо виконавчого провадження № НОМЕР_1, у рамках якого, як вказує позивач у прохальній частині позову, було накладено арешт на майно ОСОБА_2 .

При тому, що згідно з відповіддю Голосіївського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України від 03 грудня 2015 року на виконанні у відділі перебувало виконавче провадження № НОМЕР_2 з примусового виконання виконавчого листа Голосіївського районного суду № 2-1793/12 від 24 квітня 2012 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Київської регіональної дирекції коштів у сумі 1 507 260, 42 грн.

Також відповідно до ч. 2 ст. 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

У п. 42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01 березня 2013 року судам роз`яснено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна.

Отже, позивачу необхідно вказати склад спадкового майна, а саме належного ОСОБА_2 нерухомого майна, щодо якого існують перешкоди у його спадкуванні, а докази місцезнаходження такого нерухомого майна надати до суду. Вказане дозволить визначити підсудність вказаної справи, зокрема Голосіївському районному суду м. Києва.

Згідно з вимогами ч.7 ст. 81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Так, у відповідності до ч. 1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позивачем не дотримані вищенаведені положення ЦПК України, позовна заява має бути залишена без руху відповідно з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.27,175,176,177,185 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Голосіївського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про скасування арешту з майна - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали та попередити, що у разі невиконання ухвали у визначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Роз`яснити позивачу, що згідно п. 2 ч. 1ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Слободянюк