Провадження № 2/646/131/2026
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2026 року м.Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Чорної Б.М.,

за участю секретаря судового засідання Жадан А.О.,

позивача: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Куп`янської міської ради Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Черняєва А.О., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

До Основ`янського районного суду міста Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Куп`янської міської ради Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Черняєва А.О., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовна заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Куп`янськ померла її донька ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить 2/3 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . В жовтні 2025 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Черняєвої Алли Олександрівни із заявою про видачу на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно - 2/3 частки у праві власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що залишилося після доньки, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . 30 жовтня 2025 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Черняєва Алла Олександрівна винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачем було пропущено шестимісячний строк для подання заяви для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, позивач вимушена звернутись до суду із позовною заявою.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.12.2025 справу визначено до розгляду судді Чорній Б.М.

Ухвалою судді Основ`янського районного суду міста Харкова Чорної Б.М. від 26 грудня 2025 року справу прийнято до провадження та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження до підготовчого судового засідання.

Ухвалою Основ`янського районного суду міста Харкова від 26.02.2026 р. закрито підготовче провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві, просила позов задоволити.

У судове засідання представник відповідач не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, направив до суду заяву про розгляд справи без їх участі.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Черняєва А.О в судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши відповідні обставини і визначивши відповідні до них правовідносини, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Куп`янськ померла донька позивачки ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданим повторно 11.06.2025 Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис 216 від 22.06.2022 року.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до свідоцтва про право приватної власності, квартира АДРЕСА_2 , виданому 12.03.1999 року фірмою «Аудит-Куп`янськ» належала по 1/3 в рівних чатинах ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Відповідно до договору дарування квартири від 17 серпня 2020 року, посвідченого державним нотаріусом Куп?янської державної нотаріальної контори та зареєстрованого в реєстрі за № 2-20-30 ОСОБА_3 передав у власність своїй донці, а ОСОБА_2 прийняла 1/3 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу 25.09.2009 ОСОБА_4 після державної реєстрації шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_5 .

Тобто, після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить 2/3 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до свідоцтва про народження позивача НОМЕР_2 , виданого повторно 17.12.2025 року другим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис №109.

Отже, спадкодавиця ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною донькою позивачки - ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданим 11.06.2025 року першим відділом реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що зроблено відповідний запис №216.

Постановою нотаріуса від 30.10.2025 р. позивачу ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням встановленого законом строку для подачі заяв про прийняття спадщини та роз`яснено право звернутись до суду про визначення їй додаткового строку, достатнього для подання нею заяви.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Так, статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Однією з таких підстав є спадкування майна, в тому числі за законом відповідно до ст. 1217 ЦК України.

У відповідності до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини, відповідно до ст. 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі статтею 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину.

Згідно зі статтею 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Судовим розглядом встановлено, що спадкове майно знаходиться на території, що входить до складу Куп`янської міської територіальної громади Куп`янського району Харківської області. Позивачка на час відкриття спадщини потійно не проживала разом із спадкодавцем, не була зареєстрована разом зі спадкодавцем.

На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова та Харківської області у період з 24.02.2022 р., що є загальновідомою обставиною, слід розцінювати як об`єктивну обставину, що істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії з прийняття спадщини після смерті тітки за місцем її відкриття.

Крім того, судом встановлено, що позивача 06.11.2023 року було направлено на лікування до відділення пограничної психіатрії державної установи «Інститут неврології психіатрії та наркології», що знаходиться в м. Харків, вул. Академіка Павлова, 46. За результатами обстеження сформульовано такий діагноз: Основне захворювання: розлад адаптації: пролонгована депресивна реакція (F 43.21). Супутні захворювання: Гіпертонічна хвороба І ст., 3 ст. (високий ризик), гіпертензивне серце; Церебральний атеросклероз; Дисциркуляторна енцефалопатія ІІ ст. з лікворно-венозною дистензією та вестибуло- атактичним і астенічним синдромами; Хронічна хвороба нирок (ХХН), хр. пієлонефрит у ремісії; Хр. некалькульозний холецистит, хр. панкреатит у ремісії; Розповсюджений остеохондроз. Наведені хвороби характеризуються тривалою та прогресуючою симптоматикою, що включає: запаморочення, порушення координації, нестійкість ходи, загальну слабкість, астенію; когнітивні порушення, емоційну нестабільність, депресивні реакції, підвищений ризик гіпертензивних кризів; необхідність регулярного стаціонарного та амбулаторного лікування. За результатами обстеження було рекомендовано стаціонарне лікування у відділенні пограничної психіатрії, у зв`язку з чим я була госпіталізована. Після виписки я продовжувала амбулаторне лікування.

07.05.2024 позивач знову була госпіталізована до відділу пограничної психіатрії. 02.01.2025 позивач знову перебувала у стаціонарі в тому ж відділенні, оскільки її психічний та соматичний стан не стабілізувався.

Між періодами госпіталізації перебувала в режимі амбулаторного лікування. Зазначені обставини підтверджуються виписками із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) лікування.

Загальновідомим є факт початку 24.02.2022 р. військової агресії російської федерації проти України, у зв`язку з чим, Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який продовжений наступними Указами Президента України і триває дотепер.

Територія м. Харкова та Харківської області з 24.02.2022 по теперішній час постійно перебуває під обстрілами. Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор та органів поштового зв`язку.

При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини.

При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ч. 3 ст. 1272 ЦК України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими.

Так, запроваджене ст. 8 Конституції України та ст. 10 ЦПК України верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004).

Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності».

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.

Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.

Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47). Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання.

Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги.

Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним. Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить ідеології справедливості.

Таким чином, суд вважає, що надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням ст. 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод.

Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи незначний пропуск позивачем визначеного ст. 1270 ЦК України строку для подання заяви про прийняття спадщини, беручи до уваги загальні засади цивільного законодавства, а саме: справедливість, добросовісність та розумність, висловлюючи повагу до волі спадкодавця, з метою захисту прав позивача ОСОБА_1 за відсутності об`єктивних даних, які свідчили б порушення прав третіх осіб, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріального органу заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 1221, 1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 19, 76, 77, 81, 82, 133, 141, 258, 259, 263, 265, 273, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Куп`янської міської ради Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Черняєва А.О., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання до нотаріального органу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 . адреса проживання: АДРЕСА_4 ;

відповідач: Куп`янська міська рада Харківської області Код адреса: 63701, Харківська обл., м. Куп`янськ, прт Конституції, буд. 3.

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Черняєва Алла Олександрівна, адреса: АДРЕСА_5 .

Суддя Чорна Б.М.