Справа № 752/4000/25
Провадження № 2/752/8294/26
У Х В А Л А

Іменем України

02 березня 2026 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Слободянюк А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Київської міської прокуратури (03150, м. Київ,. вул. Предславинська, буд. 45/9), Державної казначейської служби України (01014, м. Київ, вул. Бастіонна, буд. 6), третя особа: Голосіївська окружна прокуратура міста Києва (03150, м. Київ, вул. Антоновича, буд. 107), про відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшла вищевказана позовна заява.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18 лютого 2025 року матеріали позовної заяви направлено за підсудністю до Печерського районного суду міста Києва.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 червня 2025 року скасовано ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 18 лютого 2025 року, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду справу передано на розгляд судді Слободянюк А.В.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 28 липня 2025 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 09 вересня 2025 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 лютого 2026 року скасовано ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 09 вересня 2025 року, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду справу 26 лютого 2026 року передано на розгляд судді Слободянюк А.В.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, доходжу наступного.

З відомостей відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Голосіївської РДА судом встановлено, що позивачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , та була знята з реєстрації місця проживання, у зв`язку із смертю ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Тобто на момент вирішення питання про відкриття провадження у справі, позивач ОСОБА_2 вже померла.

Згідно із ч. 4 ст. 25 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно із ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Аналогічний висновок зроблений Верховним Судом у постанові ВП ВС від 07 квітня 2020 року № 473/1433/18 (14-35цс20).

Згідно вимог п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Враховуючи викладені обставини, суд приходить до висновку, що в частині заявлених позовних вимог ОСОБА_2 до Київської міської прокуратури, Державної казначейської служби України, третя особа: Голосіївська окружна прокуратура міста Києва, про відшкодування моральної шкоди необхідно відмовити у відкритті провадження, на підставі п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, оскільки цивільна правоздатність позивачки ОСОБА_2 припинилась у день її смерті ще до відкриття провадження у справі, у частині позовних вимог ОСОБА_1 необхідно вирішити питання щодо відкриття провадження у справі.

Зміст та форма позовної заяви ОСОБА_1 та доданих до неї документів відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Голосіївського районного суду м. Києва.

За вимог ч. ч. 1, 2 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Таким чином, при вирішення питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суддя враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України, та з огляду на викладене вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суддя доходить висновку про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

Сторони та інші учасники судового розгляду повинні подати докази у справі безпосередньо до суду разом із поданням відповідних заяв по суті. Порядок та строки подання доказів та копій доказів визначено статтею 83 ЦПК України.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Відповідно до вимог статті 95 ЦПК України та з урахуванням визначеного порядку розгляду справи, сторони повинні подати суду письмові докази, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, у копіях, засвідчених у порядку, встановленому діючим законодавством.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Відмовити у відкриті провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_2 до Київської міської прокуратури, Державної казначейської служби України, третя особа: Голосіївська окружна прокуратура міста Києва, про відшкодування моральної шкоди.

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської прокуратури, Державної казначейської служби України, третя особа: Голосіївська окружна прокуратура міста Києва, про відшкодування моральної шкоди.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, копію позовної заяви з додатками направити відповідачу.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзиви, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачам, третій особі у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу, іншому відповідачу, третій особі й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Звернути увагу учасників процесу, що відповідно до п. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Роз`яснити учасникам справи, що у Голосіївському районному суді міста Києва відсутня технічна можливість забезпечити проведення судових засідань в режимі відеоконференції.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет: http://gl.ki.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя А.В. Слободянюк