У Х В А Л А

іменем України

142/190/26

2-н/142/4/26

16 березня 2026 року с-ще Піщанка

Піщанський районний суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді Нестерука В. В.,

секретаря судового засідання Курасевич В. В.,

розглянувши заяву судді Нестерука В.В. про самовідвід у справі за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на дітей ,-

ВСТАНОВИВ :

13 березня 2026 року відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями суддею Нестеруком В.В. отримано цивільну справу з ЄУН 142/190/26, номер провадження 2-н/142/4/26 за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на дітей.

16 березня 2026 року в даній справі суддею Нестеруком В. В. заявлено самовідвід, оскільки позивач по справі ОСОБА_1 є працівником суду, працює прибиральником службових приміщень в Піщанському районному суді Вінницької області на момент пред`явлення заяви про видачу судового наказу.

За ч.5 ст.40 ЦПК України, якщо на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала. У такому разі положення частин третьої та четвертої цієї статті не застосовуються.

Відповідно до ч.7 ст.40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

В частині 8 ст. 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Учасники справи про розгляд заяви не повідомлялись.

Відповідно до п. 5 ч.1 ст.36 ЦПК, суддя не може брати участь в розгляді цивільної справи, якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Зокрема, у п. 66 рішення ЄСПЛ «Мироненко і Мартенко проти України» зазначено, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім ( рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).

Згідно з п. 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Відповідно до ст. 5, ст. 6 Кодексу суддівської етики незалежність судді під час здійснення правосуддя є передумовою дії принципу верховенства права та невід`ємною складовою справедливого суду. Суддя повинен виконувати свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи в суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення по справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко та Мартиненко проти України»), неупередженість судді при розгляді справи презюмується.

У пункті 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 р., зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в його неупередженості. За вищенаведених підстав відвід судді може бути заявлено і учасниками справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Волков проти України» ЄСПЛ зазначив, що відповідно до п.1 ст.6 Європейської конвенції з прав людини кожен має право на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини заява про відвід судді має бути задоволена, якщо сторона має сумнів у безсторонності останнього, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справах "Пьєрсак проти Бельгії", "Лангбергер проти Швеції" вказано, якщо до складу суду існують сумніви в безпристрасності і справедливості, то такий суд повинен заявити самовідвід. Кожен суддя, у відносинах безпристрасності, якого є сумніви, повинен вийти із складу суду, розглядаючи справу. Інакше є недовіра".

Відповідно до наказу керівника апарату Піщанського районного суду Вінницької області № 046-к від 12 червня 2025 року "Про прийняття на роботу ОСОБА_1 " встановлено, що ОСОБА_1 прийнята на посаду прибиральника службових приміщень Піщанського районного суду Вінницької області з 13 червня 2025 року та працює на даній посаді по даний час.

На підставі викладеного. враховуючи, що що ОСОБА_1 , якою подану заяву про видачу судового наказу про стягнення аліментів, продовжує працювати прибиральником службових приміщень в Піщанському районному суді на момент пред`явлення заяви, з метою уникнення сумнівів у неупередженості та об`єктивності судді при розгляді даної справи як з боку боржника, так і з боку суспільства в цілому, вважаю за необхідне з заявлений самовідвід задовольнити на підставі п.5 ч.1 ст.36 ЦПК.

Керуючись ст.ст.36, 39-40, 259,260 ЦПК,-

УХВАЛИВ :

Задовольнити заяву судді Нестерука В.В. про самовідвід у справі за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на дітей.

Справу передати до канцелярії суду для повторного розподілу в порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: