Справа № 761/8544/26
Провадження № 2/761/9043/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2026 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Матвєєва Ю.О. розглянувши питання про відкриття провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом, в якому просить:

-Виділити ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) у власність в натурі в окремий об`єкт (одиницю) нерухомого майна зі спільної часткової власності частину квартири АДРЕСА_1 , а саме: Об`єкт №1: Квартира загальною площею 96,0м.кв., житловою площею 47,7м.кв.

-Виділити ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) у власність в натурі в окремий об`єкт (одиницю) нерухомого майна зі спільної часткової власності частину квартири АДРЕСА_1 , а саме: Об`єкт №2: Квартира загальною площею 97,9м.кв., житловою площею 34,8м.кв.

-Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на частину квартири АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що заяву необхідно залишити без руху у зв`язку з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Так, зміст позовних вимог (п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України) - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, і має суттєве значення при розгляді справи та відповідно вимагає чіткого визначення, оскільки у випадку задоволення позову, зміст таких вимог викладається у резолютивній частині судового рішення.

Разом з тим, як зі змісту позовної заяви вбачається, що зміст позовних вимог потребує уточнень, оскільки позовні вимоги викладено не чітко та не коректно, а саме в описовій частині позову містяться знаки «?»

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі зміст позовних вимог та чіткий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням фактів та посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Враховуючи вищевикладене позивачу потрібно виправити дані недоліки.

Крім того, згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно із ч. 1 ст. 4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 01 січня 2026 року становить 3328,00 грн.

Позивачем заявлені вимоги немайнового характеру.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до п. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, позивач повинен сплатити судовий збір за вимоги немайнового характеру та надати оригінал квитанції про сплату судового збору або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Крім того, ч. 2 ст. 365 Цивільного кодексу України визначено, що суд постановляє рішення про припинення права власності особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Тож, підставою для розгляду позовної заяви про припинення права власності на частку квартири у спільному майні з виплатою відповідної грошової компенсації є внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Наявність цієї умови дозволяє створити ефективний механізм охорони прав співвласників, право на частку яких припиняється, щодо гарантованого отримання вартості частки в разі ухвалення судового рішення про задоволення позову. Адже на підставі цього рішення не тільки припиняється право, але й набувається право на частку іншим співвласником. Отже, процедура внесення суми відшкодування вартості частини майна на депозит суду, з одного боку, є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку з припиненням її права на частку у спільному майні, а з іншого боку, є технічною функцією щодо забезпечення виконання позивачем у справі своїх зобов`язань перед відповідачем.

Положення статті 365 Цивільного кодексу України не уточнюють, коли саме має бути внесена грошова сума на депозитний рахунок суду, однак оскільки позивачем подано до суду позов в порядку вказаної норми права, попереднє внесення вартості частки у спільному майні на депозитний рахунок суду є обов`язком позивача.

Позивач до позовної заяви не додав докази на підтвердження обставин внесення відповідної суми на депозитний рахунок суду.

Суд зазначає, що умовою пред`явлення позову про припинення права власності на частку у об`єкті спільної часткової власності є виконання обов`язку щодо внесення на депозитний рахунок суду вартості частки у спільному майні. Її наявність пов`язана з тим, що при внесенні коштів позивач підтверджує свій реальний намір вступити у відповідні правовідносини.

З урахуванням викладене, позивач на виконання вимог ст. 365 ЦК України, з урахуванням наданої оцінки спірного нерухомого майна, зобов`язаний внести на депозитний рахунок суду кошти з обов`язковим зазначенням у призначенні платежу номера справи та сторін.

Відтак, позивачу необхідно усунути перелічені недоліки позовної заяви, докази чого надати суду.

У відповідності з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є у спільній частковій власності - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.О. Матвєєва

11 березня 2026 року