УХВАЛА

13 березня 2026 року місто Київ

Справа № 759/23377/25

Апеляційне провадження № 22-з/824/379/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Желепи О.В. (суддя-доповідач), суддів: Поліщук Н.В., Соколової В.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 03 березня 2026 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів

ВСТАНОВИВ

Київський апеляційний суд постановою від 03 березня 2026 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 , подану представником - адвокатом Ракицькою І.М. задовольнив частково, рішення Святошинського районного суду міста Києва від 10 грудня 2025 року скасував та ухвалив нове судове рішення, позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів залишив без задоволення.

10 березня 2026 року відповідач ОСОБА_1 подала заяву про виправлення описки в указаній постанові, у якій просила в розділі «Позиція учасників справи» зазначити правлиьно її процесуальний статус як відповідач, указати, що ОСОБА_1 представляла свої інтереси особисто без залучення адвокатів та видалити з тексту згадки про представників Кравченка І.О. та ОСОБА_3 .

Заява мотивована тим, що в постанові виявлено грубі технічні помилки та описки, які згідно зі ст. 269 ЦПК України підлягають виправленню, оскільки вони не відповідають фактичним обставинам справи. Зокремау розділі «Позиція учасників справи» всупереч вимогам статті 265 ЦПК України, ОСОБА_1 помилково вказано як особу, що звернулася з позовом (позивача), хоча відповідно до матеріалів справи та вимог ст. 48 ЦПК України, вона є відповідачем. Наголошує, що судом допущена помилка в ідентифікації сторін, унаслідок якої її неправильно зазначено ініціатором цього судового процесу.

Крім того, порушуючи порядок фіксації судового процесу, передбачений ст. 247 ЦПК України, суд вніс до рішення відомості про адвоката Кравченка І.О., хоча у судовому засіданні ОСОБА_1 представляла свої інтереси особисто та самостійно, без залучення адвокатів.Указаний факт був установлений судом згідно зі ст. 211 ЦПК України безпосередньо під час засідання, проте неправильно відображений у тексті Постанови.

Також допущено помилку щодо представника позивача: вказано адвоката ОСОБА_3 замість адвоката Ракицької І.М. Указані розбіжності суперечать принципу законності рішення, закріпленому у ст. 263 ЦПК України.

З огляду на приписи ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, дослідивши заяву та матеріали справи, вважає, що заяву про виправлення описки слід залишити без задоволення з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті 19 Постанови Пленуму Верховного суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, та які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Колегія суддів установила, що у постанові Київського апеляційного суду від 03 березня 2026 року у розділі «Позиція учасників справи, які з`явилися в судове засідання» дійсно неправильно відображено відомості щодо процесуального статусу сторін та їх представників. Зокрема, зазначено, що відповідач та його представник - адвокат Козарик Н.А. підтримали апеляційну скаргу, а позивач та його представник - адвокат Кравченко І.О. заперечували проти її задоволення.

Разом із тим, як убачається з протоколу судового засідання від 03 березня 2026 року та матеріалів справи, у судовому засіданні брали участь позивач ОСОБА_2 та його представник - адвокат Ракицька І.М., які підтримали апеляційну скаргу, а також відповідач ОСОБА_1 , яка заперечувала проти її задоволення та здійснювала представництво своїх інтересів особисто.

Отже, у тексті постанови дійсно допущено неточність щодо відображення позиції учасників справи та зазначення їх представників.

Водночас колегія суддів виходить з того, що положення ст. 269 ЦПК України передбачають можливість виправлення лише таких описок або арифметичних помилок, які мають технічний характер та усунення яких не призводить до зміни змісту судового рішення.

При цьому суд бере до уваги, що судове рішення повинно оцінюватися в цілому, з урахуванням його мотивувальної та резолютивної частин. Зміст постанови Київського апеляційного суду від 03 березня 2026 року, її мотивувальна та резолютивна частини однозначно визначають сторони спору, предмет розгляду та результат вирішення справи, а саме залишення позову ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів без задоволення.

Наведена неточність міститься виключно у викладенні позицій учасників справи у відповідному розділі постанови та не впливає на встановлені судом фактичні обставини, правову оцінку доказів, мотиви ухвалення рішення та його резолютивну частину.

Крім того, така неточність не створює перешкод для розуміння змісту постанови, не впливає на можливість її виконання, не змінює обсяг прав та обов`язків сторін і не призводить до порушення їхніх процесуальних прав.

Фактично доводи заяви спрямовані на уточнення викладення перебігу судового засідання та позицій учасників справи, що виходить за межі процесуального механізму виправлення описок, передбаченого ст. 269 ЦПК України.

Колегія суддів зауважує, що указані неточності жодним чином не впливають на правосудність постанови суду, а також не утруднює її виконання, оскільки такого не передбачено через залишення позову без задоволення. Також це не свідчить про порушення судом приписів ст. 247 ЦПК України щодо фіксування судового засідання технічними засобами, та не призводить до незаконності такого судового рішення у контексті приписів ст. 263 ЦПК України.

З урахуванням викладеного в задоволенні заяви про виправлення описки слід відмовити.

Керуючись статтями 260, 261, 269, 382 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 03 березня 2026 року - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач О.В. Желепа

Судді: Н.В. Поліщук

В.В. Соколова