УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" березня 2026 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Юрлагіної Т.В.,

при секретарі судового засідання Біруковій Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гулієва Елдара Вахіда огли про виправлення описки в рішенні Київського районного суду м. Харкова від 02 грудня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського районного суду м. Харкова перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 02 грудня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено. Розірвано шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 28 грудня 1996 року Комінтернівським відділом реєстрації актів громадянського стану, м. Харків, актовий запис № 677, свідоцтво про одруження серії НОМЕР_1 . Прізвище сторін після реєстрації розірвання шлюбу залишено без змін.

25 лютого 2026 року до Київського районного суду м. Харкова через систему «Електронний суд» надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гулієва Елдара Вахіда огли про виправлення описки в рішенні Київського районного суду м. Харкова від 02 грудня 2025 року, в якій просив виправити описку у резолютивній частині рішення Київського районного суду м. Харкова від 02 грудня 2025 року у справі № 953/11574/25, а саме: замість формулювання: «Прізвище сторін після реєстрації розірвання шлюбу залишити без змін», зазначити: «Після розірвання шлюбу позивачу залишити (відновити) дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ».

В обґрунтування поданої заяви адвокат Гулієв Е.В. зазначив, що після отримання копії рішення встановлено наявність описки у резолютивній частині рішення суду. Так, у резолютивній частині рішення зазначено: «Прізвище сторін після реєстрації розірвання шлюбу залишити без змін».

Разом з тим, у мотивувальній частині рішення судом встановлено, що після розірвання шлюбу позивач просила залишити їй прізвище ОСОБА_3 , що є її дошлюбним прізвищем.

Таким чином, резолютивна частина рішення не відображає встановлені судом обставини та дійсне волевиявлення позивача, що свідчить про наявність описки.

Крім того, формулювання резолютивної частини рішення: «Прізвище сторін після реєстрації розірвання шлюбу залишити без змін», фактично порушує право позивача, передбачене ст. 113 СК України, на залишення після розірвання шлюбу дошлюбного прізвища, а також унеможливлює належне виконання рішення суду органом державної реєстрації актів цивільного стану (ВДРАЦС) при проведенні державної реєстрації розірвання шлюбу та внесенні відповідних відомостей до актового запису.

Відповідно до наказу Голови Київського районного суду м. Харкова Шаренко С.Л. № 02-03/16 від 02.02.2026 суддя Юрлагіна Т.В. перебувала у основній щорічній відпустці з 16.02.2026 по 01.03.2026.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02 березня 2026 року справу передано судді Юрлагіній Т.В.

Згідно зі ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення вказаного питання є ініціативою суду.

В даному випадку питання про внесення виправлень слід вирішувати без повідомлення учасників справи.

Положення статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина 4 статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».

В пункті 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Подана заява про виправлення описки фактично містить вимогу до суду про зміну змісту судового рішення, а не усунення механічної (граматичної) помилки.

Так, судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 , актовий запис №677 від 28 грудня 1996 року - 28 грудня 1996 року укладено шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прізвища після одруження вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Разом з тим, судом встановлено, що в позовній заяві позивачем зазначено саме ОСОБА_1 . Крім того, до позовної заяви долучено копію посвідки серії НОМЕР_2 з терміном дії безстроково на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відтак, суду не надано доказів на підтвердження зміни прізвища позивача з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 », з огляду на що судом було постановлено рішення про залишення прізвища сторін після реєстрації розірвання шлюбу без змін.

При прийнятті рішення Київського районного суду м. Харкова від 02.12.2025 року - судом в межах розгляду справи №953/11574/25 досліджено подані позивачем письмові докази, текст рішення ґрунтується на наявних матеріалах справи та жодних описок не містить, а отже підстави для внесення виправлення в рішення Київського районного суду м. Харкова від 02грудня 2025 року відсутні.

За таких обставин, у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гулієва Елдара Вахіда огли про виправлення описки в рішенні Київського районного суду м. Харкова від 02 грудня 2025 року по справі №953/11574/25 необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.247, 269 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Вирішувати питання про внесення виправлень у рішенні суду без повідомлення учасників справи.

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гулієва Елдара Вахіда огли про виправлення описки в рішенні Київського районного суду м. Харкова від 02 грудня 2025 року по справі № 953/11574/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її складання.

Суддя Т.В. Юрлагіна