Провадження №: 2/336/65/2026
13 березня 2026 року м. Запоріжжя
Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Боєва Є.С., за участю секретаря судового засідання Нєдельчевої О.В., позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: Запорізька міська рада, про виділ в натурі частки домоволодіння, що є у спільній часткові власності та визначення права користування земельною ділянкою,
ОСОБА_1 звернувся з вищевказаним позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , в якому зазначав наступне:
-на підставі Договору дарування, посвідченого 19.01.1996 р. державним нотаріусом 5-ї Запорізької державної нотаріальної контори Чирвою Л.А. він прийняв в дар 153/400 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , розташованого на земельній ділянці площею 471 кв. м. На цій земельній ділянці розташовано: житловий будинок А, жилою площею 28, 5 кв. м., жилий будинок Б, жилою площею 29,7 кв. м., літня кухня В, гараж Г, сарай Д, сарай Е, сарай «в», сарай М, вбиральня Л, паркан № 1, 4-7, водопровід № 2, замощення ;
-на підставі Договору дарування від 01.10.2002 року, посвідченого державним нотаріусом 5-ї Запорізької державної нотаріальної контори Кисельовою В.В. він прийняв в дар 51/400 частину домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , яке знаходиться на земельній ділянці розміром 612 кв. м. На цій земельній ділянці розташовано: житловий будинок літ. А жилою площею 28, 5 кв. м., жилий будинок літ. Б, жилою площею 29,8 кв. м., гараж Г, сарай Д, вбиральня Л, замощення 1, паркани № 5, 6, 7, 10, 11;
- на підставі Договору купівлі-продажу частки домоволодіння від 21.07.2006 року, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Вакуленко С.О. він придбав у власність 147/400 частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначені частини домоволодіння знаходяться на земельній ділянці розміром 638 кв. м. На цій земельній ділянці розташовано: житловий будинок А, житловою площею 28, 5 кв. м., житловий будинок Б, житловою площею 29,8 кв. м., гараж Г, сарай Д, вбиральня Л, замощення 1, паркани № 6, 10, замощення № 1, ворота № 7, 5, хвіртка № 11.
Позивач вказує, що йому на праві приватної власності належить 351/400 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 на неприватизованій земельній ділянці площею 612 кв. м. (яка була виділена рішенням Шевченківської районної ради від 04.07.1996 р. № 1115). Інша частина домоволодіння (тобто, 49/400) належала раніше ОСОБА_5 , який рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 04.07.2008 року був оголошений померлим. Після відкриття спадщини сестра померлого ОСОБА_6 оформила спадщину на себе, приховавши від нотаріуса, що у померлого залишилися неповнолітні діти, які були зареєстровані за цією адресою і які були спадкоємцями першої черги. Рішенням апеляційного суду Запорізької області від 22.04.2014 року свідоцтво про право на спадщину, видане ОСОБА_6 після смерті ОСОБА_5 , було визнано недійсним, державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно право власності на 49/400 частин домоволодіння було скасовано, а дружина і неповнолітні діти померлого ОСОБА_5 звернулися до 5-ї Запорізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, проте не отримали свідоцтво про право на спадщину. Позивач, посилаючись на те, що в будинку проживає сестра померлого ОСОБА_5 ОСОБА_6 , яка без будь якої правової підстави захопила все домоволодіння та земельну ділянку, не дозволяє йому користуватися та розпоряджатися належною йому часткою домоволодіння, він вимушений проживати в гаражі, а відповідачі, які прийняли спадщину, не бажають врегулювати це питання і не бажають розмовляти з ним, просив суд:
-Виділити йому в натурі 351/400 частки домоволодіння АДРЕСА_1 з урахуванням частки співвласників згідно з можливими варіантами запропонованими експертами;
-Встановити порядок користування земельною ділянкою під житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 між співвласниками згідно висновку експерта.
-Стягнути з відповідачів на його користь судові витрати
Також до позовної заяви додано клопотання позивача про призначення судово-будівельної технічної експертизи та про витребування доказів матеріалів спадкової справи, відкритої стосовно майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 14.05.2024 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 , відкрито загальне позовне провадження, підготовче судове засідання призначено на 06.06.2024 року. Витребувано у п`ятої Запорізької державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .
06.06.2024 року у підготовче судове засідання сторони не з`явилися. Судове засідання відкладено на 28.08.2024 року.
11.07.2024 року з п`ятої Запорізької державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 104/2013, заведеної 06.03.2013 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .
28.08.2024 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя задоволено клопотання позивача про призначення судово-будівельної експертизи на вирішення якої поставлено наступні питання:
1) Чи технічно можливий виділ в натурі 351/400 частки домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що знаходиться у спільній частковій власності;
2) Які можливі варіанти виділу позивачу 351/400 частки даного домоволодіння в натурі;
3) Яка дійсна вартість житлового будинку та господарських споруд;
4) Якщо виділ частки домоволодіння та господарських споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , технічно можливий з незначними відхиленнями від ідеальної частки, то які існують варіанти виділу, розрахунки, компенсації, перерозподілу часток та яким є розмір грошової компенсації одного із співвласників іншому щодо кожного варіанту виділу будинку та господарських споруд відповідно до частин у праві власності;
5) Які можливі варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою, наданою для обслуговування домоволодіння з надвірними будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 у відповідності до варіантів виділу в натурі позивачу 351/400 частки із спільної часткової власності.
Проведення експертизи доручено судовому експерту ПП Майстренко Івану Олександровичу, юридична адреса: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 121. Матеріали цивільної справи направлено експерту за вказаною адресою. Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено.
05.11.2024 року в зв`язку з поверненням матеріалів справи з підстав «Адресат відсутній за вказаною адресою» (а саме, відсутній експерт за вказаною адресою) ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя поновлено провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 25.11.2024 року.
05.11.2024 року позивач повторно надав письмове клопотання про призначення судово-будівельної експертизи, на вирішення якої поставлено ті ж саме питання, проте просив доручити проведення експертизи іншому судовому експерту Редькину Юрію Миколайовичу (м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 48, приміщення 22).
25.11.2024 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя задоволено клопотання позивача про призначення судово-будівельної експертизи на вирішення якої поставлено наступні питання:
1) Чи технічно можливий виділ в натурі 351/400 частки домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що знаходиться у спільній частковій власності;
2) Які можливі варіанти виділу позивачу 351/400 частки даного домоволодіння в натурі;
3) Яка дійсна вартість житлового будинку та господарських споруд;
4) Якщо виділ частки домоволодіння та господарських споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , технічно можливий з незначними відхиленнями від ідеальної частки, то які існують варіанти виділу, розрахунки, компенсації, перерозподілу часток та яким є розмір грошової компенсації одного із співвласників іншому щодо кожного варіанту виділу будинку та господарських споруд відповідно до частин у праві власності;
5) Які можливі варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою, наданою для обслуговування домоволодіння з надвірними будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 у відповідності до варіантів виділу в натурі позивачу 351/400 частки із спільної часткової власності.
Зобов`язано сторони забезпечити експерту доступ до вказаного майна та надати необхідні документи на вимогу експерта. Витрати за проведення експертизи покладено на позивача ОСОБА_1 . Ухвалено направити експерту копію ухвали, матеріали цивільної справи. Провадження у справі на час проведення експертизи - зупинити.
Проведення експертизи доручено судовому експерту Редькину Ю.М., адреса: АДРЕСА_3 .
07.01.2025 року від судового експерта Редькина Ю.М. надійшло клопотання про надання експерту правовстановлюючих документів щодо вказаного нерухомого майна, кадастрової геодезичної зйомки земельної ділянки, матеріалів технічної інвентаризації та відомостей щодо фактичного користування земельною ділянкою, будівлями і спорудами, якщо такий склався між співвласниками.
08.04.2025 року позивач надав суду вищевказані документи та пояснення щодо користування земельною ділянкою, в якому вказав, що порядок користування земельною ділянкою та будівлями і спорудами між ним та співвласниками не склався, бо співвласники земельною ділянкою, будівлями та спорудами не користуються, не навідуються, не цікавляться їх станом і не бажають спілкуватися з ним.
10.04.2025 року суд надіслав надані позивачем додаткові документи щодо спірного майна на адресу судового експерта.
22.12.2025 року до суду надійшов Висновок експерта № 2022-12-25 від 22.12.2025 року та матеріали цієї цивільної справи.
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23.12.2025 року поновлено провадження в справі. Призначено підготовче судове засідання на 26.01.2026 року.
В судове засідання, призначене на 26.01.2026 року з`явився позивач ОСОБА_1 . Відповідачі та третя особа не з`явилися. Суд ухвалив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду на 05.03.2026 року.
05.03.2026 року в судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 , який не заперечував проти заочного розгляду справи. Підтримав свої позовні вимоги, зазначив, що згодний із запропонованим експертом варіантом виділу в натурі частки домоволодіння. Також пояснив суду, що залучив двох позивачів - спадкоємців померлого ОСОБА_5 , які звернулися до суду із позовом до ОСОБА_6 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно. Інших спадкоємців як відповідачів до справи не залучав, оскільки йому не відомо їх місце проживання.
Інші учасники справи до суду не з`явилися. Відповідачі правом надання відзиву не скористалися.
За наведеного, враховуючи відсутність заперечень позивача проти винесення судом заочного рішення, суд ухвалив здійснити заочний розгляд справи на підставі наявних матеріалів, що відповідає положенням ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
На підставі абз. 2 ч. 1 ст. 244 ЦПК України ухвалення та проголошення судового рішення відкладено до 13.03.2026
Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства».
Під час ухвалення рішення суд відповідно до вимог статті 264 ЦПК України повинен вирішити чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.
Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина третя та четверта статті 12 ЦПК України).
Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
За змістом частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, заслухавши пояснення позивача, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні д ані та відповідні їм правовідносини, приходить до такого висновку.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником 351/400 частки домоволодіння АДРЕСА_1 . Це підтверджено наступними письмовими доказами, доданими позивачем до позовної заяви:
-копією Договору дарування, посвідченого 19.01.1996 р. державним нотаріусом 5-ї Запорізької державної нотаріальної контори Чирвою Л.А. він прийняв в дар 153/400 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , розташованого на земельній ділянці площею 471 кв. м. На цій земельній ділянці розташовано: житловий будинок А, жилою площею 28, 5 кв. м., жилий будинок Б, жилою площею 29,7 кв. м., літня кухня В, гараж Г, сарай Д, сарай Е, сарай «в», сарай М, вбиральня Л, паркан № 1, 4-7, водопровід № 2, замощення ;
-копією Договору дарування від 01.10.2002 року, посвідченого державним нотаріусом 5-ї Запорізької державної нотаріальної контори Кисельовою В.В. він прийняв в дар 51/400 частину домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , яке знаходиться на земельній ділянці розміром 612 кв. м. На цій земельній ділянці розташовано: житловий будинок літ. А жилою площею 28, 5 кв. м., жилий будинок літ. Б, жилою площею 29,8 кв. м., гараж Г, сарай Д, вбиральня Л, замощення 1, паркани № 5, 6, 7, 10, 11;
-копією Договору купівлі-продажу частки домоволодіння від 21.07.2006 року, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Вакуленко С.О. він придбав у власність 147/400 частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначені частини домоволодіння знаходяться на земельній ділянці розміром 638 кв. м. На цій земельній ділянці розташовано: житловий будинок А, житловою площею 28, 5 кв. м., житловий будинок Б, житловою площею 29,8 кв. м., гараж Г, сарай Д, вбиральня Л, замощення 1, паркани № 6, 10, замощення № 1, ворота № 7, 5, хвіртка № 11.
Тобто, загалом у спільній частковій власності позивача ОСОБА_1 перебуває 351/400 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 на неприватизованій земельній ділянці площею 612 кв. м. (яка була виділена рішенням Шевченківської районної ради від 04.07.1996 р. № 1115).
Це також підтверджено копіями матеріалів інвентарної книги, оригінал якої знаходиться в Запорізькому міжміському БТІ, з яких вбачається, що 351/400 частка вказаного домоволодіння зареєстрована за ОСОБА_1 , а інша частина домоволодіння (тобто, 49/400 частка) зареєстрована за ОСОБА_5 , який рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 04.07.2008 року був оголошений померлим.
Позивач, посилаючись на те, що в будинку проживає сестра померлого ОСОБА_5 ОСОБА_6 , яка без будь якої правової підстави захопила все домоволодіння та земельну ділянку, не дозволяє йому користуватися та розпоряджатися вільно належною йому часткою домоволодіння, а спадкоємці померлого ОСОБА_5 не бажають врегулювати це питання, він вимушений звернутися до суду з цим позовом та просив суд встановити виділити йому в натурі 351/400 частки домоволодіння АДРЕСА_1 з урахуванням частки співвласників згідно з можливими варіантами запропонованими експертами; встановити порядок користування земельною ділянкою під житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 між співвласниками згідно висновку експерта та стягнути з відповідачів на його користь судові витрати
В якості відповідачів ОСОБА_1 вказав дітей померлого ОСОБА_5 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , оскільки вважає, що вони прийняли спадщину після смерті батька, проте не оформили правовстановлюючі документи на 49/400 часток домоволодіння АДРЕСА_1 , які входять до спадкового майна.
Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19).
За змістом положень статей 21, 24, 41 Конституції України та статей 319, 358 ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, у тому числі щодо захисту права спільної часткової власності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до ч.1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Згідно положень ст. 364 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється.
Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньої згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю, кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Відповідно ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.
Якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь - яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає новому захисту.
Згідно ст. 86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).
За приписами ст. 89 ЗК України у спільній сумісній власності перебувають земельні ділянки, зокрема співвласників жилого будинку. Володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою спільної сумісної власності здійснюються за договором або законом. Співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки, крім випадків, установлених законом. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом.
В силу положень статті 367 ЦК України ОСОБА_1 має право здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності.
Так, оскільки іншим співвласником домоволодіння досі зареєстрований ОСОБА_5 , який помер, а спадкоємці ОСОБА_5 не бажають оформити правовстановлюючі документи на спадкові 49/400 частин домоволодіння та досягти домовленості між співвласниками в питанні щодо виділу в натурі часток домоволодіння, то саме ця обставина перешкоджає ОСОБА_1 в реалізації такого права та виключає можливість укладання договору про поділ нерухомого майна. Тому відопвідно до статті 367 ЦК України ОСОБА_1 має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає захисту.
В матеріалах справи є всі документи, що підтверджують право власності ОСОБА_1 на 351/400 частки домоволодіння АДРЕСА_1 , а тому в силу вимог статей 364, 367 ЦК України, 86, 89 ЗК України ОСОБА_1 вправі вимагати виділення йому в натурі вищевказаної частки нерухомого майна, оскільки наразі він не може вільно користуватися та володіти цим майном, тобто, його права власника порушено.
Для вирішення спору і для підтвердження того, чи наявні або відсутні якісь самовільні забудови на земельній ділянці, позивач надав суду письмовий доказ - висновок № 2025-04-07 за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження, складений 07.04.2025 р. судовим експертом Тернових В.А. (за зверненням позивача).
Для вирішення даного спору судом за клопотанням позивача, була призначена судова будівельно-технічна та земельно-технічна експертиза. Її висновки наявні в матеріалах справи, а тому суд при вирішенні питання щодо виділу ОСОБА_1 в натурі 351/400 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 бере до уваги саме цей письмовий доказ, оскільки відповідачами не надано будь-яких інших письмових доказів або варіантів виділу в натурі частки домоволодіння, що є у спільній частковій власності сторін.
У висновку судового експерта Редькина Ю.М. (№ 2022-12-25 від 22.12.2025 року) в описовій частині експертного дослідження вказано, що загальна вартість домоволодіння складає 835021, 00 грн. Також в описовій частині приводиться два варіанти виділу частки домоволодіння та на основі їх порівняння експерт зазначає наступне: «Оскільки надати варіанти ідеальної частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 в розмірі 351/400 не надається за можливе, експертом пропонується один технічно можливий та найбільш доцільний варіант виділу із відступом від ідеальної частки в розмірі 351/400 ОСОБА_1 , з грошовою компенсацією, що не порушує прав інших співвласників (інших осіб) відповідно до вимог нормативно-правових актів в галузі будівництва та методик щодо розподілу та порядку користування нерухомим майном (Додаток Г)».
З огляду на вищевикладене суд вважає належним, допустимим та достатнім доказом зазначений варіант виділу у натурі 341/400 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 позивачу ОСОБА_1 , який вказано у висновку судового експерта:
«Співвласнику ОСОБА_1 341/400 частка, виділяється наступне (на схемі Додаток Г позначено зеленим кольором):
Літ. «Б» - Житловий будинок;
Літ. «пг1» - погріб з шийкою;
Літ. «З-2» - літня кухня;
Літ. «Л» - вбиральня;
Літ. «о.я» - Оглядова яма в К;
Літ. «№10» - паркан;
Літ. «№11» - Хввіртка;
Літ. «№6» - паркан;
Літ. «№7» - Ворота.
У спільному користуванні по 1/2 частині залишиться Літ. «№12» - паркан, як межа між виділеними відокремленими ізольованими частинами.
Загальна площа житлового будинку, яка виділяється складає 39,9 кв.м.
Загальна вартість виділеного майна складає 702044, 95 грн.
На частку ОСОБА_1 належить 351/400 частка вартості 732730, 93 грн.
Іншим співвласникам 49/400 частка, виділяється наступне (на схемі позначено жовтим кольором):
Літ. «А» - Житловий будинок;
Літ. «пг» - погріб під а;
Літ. «а» - прибудова;
Літ. «а1» - прибудова;
Літ. «о.я» - оглядова яма в Г;
Літ. «І»- замощення;
Літ. «№13» - паркан;
Літ. «№14» - Яма зливна
Літ. «№5» - Ворота
У спільному користуванні по 1/2 частині залишиться Літ. «№12» - паркан, як межа між виділеними відокремленими ізольованими частинами.
Загальна площа, яка виділяється, складає 53, 6 кв. м.
Загальна вартість виділеного майна складає 132976, 05 грн.
На частку Інших співвласників належить 49/400 частка вартістю 102290, 07 грн.
Згідно цього Варіанту виділу частки компенсація складає:
Для запропонованого варіанту виділу частки домоволодіння кожному власнику організувати забезпечення виділеної їм частин домоволодіння інженерними комунікаціями та виконання робіт, які стосуються втручання у будівельні конструкції та інженерні мережі проводити виключно після отримання необхідних дозволів відповідних інстанцій, а у разі потреби із розробленням проектів спеціалізованими установами на вказані переобладнання (реконструкції, улаштування/переулаштування інженерних мереж тощо) та із залученням кваліфікованих підрядних організацій.
Таким чином після проведення виділу та грошової компенсації у кожного з власників, а саме, у ОСОБА_1 та Інших осіб буде наявна ізольована частина домоволодіння. Згідно вказаного варіанту виділу частки домоволодіння частки власності у грошовому еквіваленті зміняться на наступні:
- ОСОБА_1 АДРЕСА_4 , що приблизно складає 84/100 часток;
-Інші особи 132976, 05 / 835021, 00 = 0, 15924875, що приблизно складає 16/100 часток».
Також згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи експертом пропонується один технічно можливий та найбільш доцільний варіант встановлення порядку користування земельною ділянкою на підставі розробленого виділу із відступом від ідеальної частки у розмірі 351/400 ОСОБА_1 з грошовою компенсацією, що не порушує прав інших співвласників (Інших осіб) відповідно до вимог нормативно-правових актів в галузі будівництва та методик щодо розподілу та порядку користування нерухомим майном. Експертом пропонується наступний варіант встановлення порядку користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 :
«Загальна площа земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка використовується при розрахунках S = 632, 00 кв. м.
На ідеальну частку співвласника ОСОБА_1 в розмірі 351/400 частки площа земельної ділянки із загальної площі складає: 554, 58 кв. м. (632, 00 х 351/400).
На ідеальну частку Інших співвласників в розмірі 49/400 часток площа земельної ділянки із загальної площі складає: 77, 42 кв. м. (632, 00 х 49/400).
Відповідно до запропонованого виділу часток домоволодіння, порядок користування:
Межі земельної ділянки, яка виділяється в особисте користування співвласнику ОСОБА_1 загальною площею 385, 00 кв. м. (S-1 на схемі позначено зеленим кольором Додаток Д).
Межі земельної ділянки, яка виділяється в користування співвласникам «Інші особи» - загальною площею 239, 00 кв. м. (S-2 на схемі позначено жовтим кольором).
Схематичне відображення Варіанту встановлення порядку користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до запропонованого варіанту виділу частки відображено в Додатку Д висновку експерта».
Оцінюючи цей письмовий доказ, суд вважає за необхідне вказати, що під висловом «Інші особи» експерт має на увазі інших співвласників домоволодіння, яких він не може вказати конкретно, оскільки ними не оформлені документи про право власності після смерті спадкодавця ОСОБА_5 , а в техпаспорті домоволодіння частка, що не належить позивачу, досі зареєстрована за ОСОБА_5 , який помер.
Враховуючи вищевикладене суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 про виділ в натурі 351/400 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що перебуває у спільній часткові власності позивача та визначення права користування земельною ділянкою, на якій розташовано вказане домоволодіння, є законними, обґрунтованими та доведеними, що мало б призвести до задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .
Проте суд позбавлений можливості ухвалити судове рішення на користь ОСОБА_1 з наступних підстав.
ОСОБА_1 відповідачами вказав ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зазначивши в позовній заяві, що вони є спадкоємцями померлого ОСОБА_5 та прийняли після його смерті спадщину у вигляді (тобто, 49/400) частин домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 104/2013, заведеної 06.03.2013 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , копія якої була витребуваної судом за клопотанням ОСОБА_1 , відповідні заяви про прийняття спадщини до п`ятої Запорізької державної нотаріальної контори своєчасно подали:
-дружина померлого ОСОБА_7 ,
-донька померлого - ОСОБА_8 ,
-син померлого ОСОБА_9 ,
-донька померлого ОСОБА_10 .
Вказані позивачем в як відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не подавали до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , а тому вони не прийняли спадщину і не входять до кола співвласників спірного нерухомого майна. За таких обставин ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є неналежними відповідачами.
Виходячи зі змісту статті 13 ЦПК України, якою встановлені основні принципи диспозитивності судового процесу, зокрема, стосовно виключного права позивача щодо визначення предмета спору та визначення відповідача в справі та/або третьої особи, суд не вправі виходити за межі позовних вимог та самостійно вирішувати питання щодо заміни відповідача.
Таким чином, визначення відповідачів, предмет спору та підстави позову є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів і обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується останнім під час розгляду справи. Визначення складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням потрібного кола осіб, які мають відповідати за позовом.
Статтею 51 ЦПК України передбачено порядок залучення до участі у справі співвідповідача та заміни неналежного відповідача
Згідно з ч. 2 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.
Частиною 3 статті 51 ЦПК України визначено, що після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.
З огляду на те, що позивач мав достатньо часу для ознайомлення з матеріалами спадкової справи, копія якої надійшла до суду 11.07.2024 року, встановлення кола належних відповідачів і міг заявити до закінчення підготовчого засідання клопотання про заміну неналежних відповідачів - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 іншими відповідачами, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 , проте цього не зробив, суд дійшов висновку про відмову ОСОБА_1 у задоволенні позову - у зв`язку з тим, що позов подано до неналежних відповідачів.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 15, 51, 76-81, 89, 263, 264, 352, 354 ЦПК України, суд
Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: Запорізька міська рада, про виділ в натурі частки домоволодіння, що є у спільній часткові власності та визначення права користування земельною ділянкою з тих підстав, що позов подано до неналежних відповідачів.
Позивач: ОСОБА_1 , проживає: АДРЕСА_5 ; РНОКПП;
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Є.С. Боєв 13.03.26