КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/6949/2026
У Х В А Л А

13 березня 2026 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2025 року позовні вимоги задоволено.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь АТ «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 160 331,10 грн, судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Повне рішення складено 10 листопада 2025 року.

Не погодившись з ухваленим рішенням, 31 грудня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 лютого 2026 року скаржнику відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, апеляційну скаргу залишено без руху.

26 лютого 2026 року на адресу Київського апеляційного суду в порядку виконання вимог вказаної ухвали від скаржника надійшла заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Заяву мотивовано тим, що скаржник має малолітнього сина на власному утриманні. В іншому доводи заяви тотожні доводам заяви про звільнення від сплати судового збору, поданої одночасно із апеляційною скаргою.

Просить на розсуд суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Долучено такі документи:

- довідку форми ОК-5 з Пенсійного фонду України за 2010, 2012-2013, 2020-2022 роки, сформовану 18 лютого 2026 року;

- довідку форми ОК-7 з Пенсійного фонду України за 2012-2013, 2020-2022 роки, сформовану 18 лютого 2026 року;

- витяг із застосунку «Дія» щодо актового запису про народження неповнолітнього ОСОБА_2 .

Вирішуючи питання за заявленим клопотанням, апеляційний суд вказує на таке.

Відповідно до частини 1 та 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині 1 цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини 5 статті 136 ЦПК особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання.

Стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати та коло осіб, до яких може застосувати суд цю норму.

Відповідно до положень статті 8 Закону України "Про судовий збір":

1. Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

3. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Зі змісту статті 8 Закону України «Про судовий збір» убачається, що обов`язковим елементом застосування цієї статті є майновий стан сторони, який не дозволяє їй сплатити судовий збір взагалі (у випадку, якщо сторона клопоче про звільнення її сплати судового збору) або перед зверненням до суду (у випадку, якщо сторона клопоче про відстрочення або розстрочення сплати судового збору).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Такими документами, що підтверджують майновий стан, наприклад, можуть бути довідки про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка про взяття заявника на облік центром зайнятості як безробітного, документи про нарахування субсидії, соціальної допомоги малозабезпеченим, довідку про відсутність доходу за попередній рік, тощо.

Окремо слід зазначити, що встановлений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору, також є вичерпним.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко свідчить, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18.

Зазначене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливим для всіх учасників процесу.

Стаття 129 Конституції України закріплює рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом як одну із засад судочинства.

Доводи клопотання про відстрочення / розстрочення сплати судового збору в частині щодо відсутності доходів у скаржника не узгоджуються із вимогами положенням пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», яким передбачено, що підставою для відстрочення / розстрочення сплати судового збору може бути те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи скаржника.

Так, скаржник надає довідки ОК-5, ОК-7, які хоча і сформовані в 2026 році, тобто відображають актуальні відомості, проте за своїм характером не вказують на відсутність доходів за попередній календарний рік (2025 рік) у цілому.

Інформація щодо наявності або відсутності доходів підтверджується зокрема, Відомістю з Державного реєстру фізичних осіб - платниці податків про джерела та суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за відповідний період.

Факт відсутності офіційного працевлаштування можливо підтвердити, зокрема, відомостями з трудової книжки скаржника, або довідкою про взяття заявника на облік центром зайнятості як безробітного. Проте відповідних документів суду не надано.

Щодо твердження клопотання в частині утримання малолітнього сина, апеляційний суд вказує, що сам по собі актовий запис про народження у скаржника дитини не вказує на спільне проживання скаржника з дитиною чи перебування дитини на одноосібному утриманні скаржника.

Враховуючи наведене, апеляційний суд не убачає підстав у задоволенні клопотання про відстрочення / розстрочення сплати судового збору.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 лютого 2026 року визначено, що розмір судового збору за подання апеляційної скарги у цій справі становить 4542,00 грн.

З огляду на наведене, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід сплатити судовий збір у розмірі 4542,00 грн.

Судовий збір слід сплатити на наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подає апеляційну скаргу, слід надати Київському апеляційному суду (судді Поліщук Н.В.) документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити.

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення / розстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2025 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2025 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення порушення вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, що викладені в ухвалі, - протягом 7 (семи) днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог ухвали в цій частині апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженнюне підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук