Справа № 2/593/251/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" березня 2026 р. суддя Бережанського районного суду Тернопільської області Крамар В. М. ознайомившись з позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором,

ВСТАНОВИВ:

27 січня 2026 року до Бережанського районного суду Тернопільської області за допомогою системи «Електронний суд» надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором.

30 січня 2026 року ухвалою судді Бережанського районного суду позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором залишено без руху та надано позивачу строк для оформлення позовної заяви відповідно до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України десять днів з дня вручення ухвали.

Вказану ухвалу прийнято у зв`язку з тим, що відповідно до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Такі вимоги Закону в позовній заяві поданій товариством з обмеженою відповідальністю «Коллект центр» не дотримані. Такий висновок випливає з того, що у позовній заяві, позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за договором № 794 від 25.03.2021 у розмірі 25110,00 грн. З позовної заяви вбачається, що заборгованість складається з: заборгованості за основним зобов`язанням (тілом кредиту) 3000,00 грн., заборгованості за нарахованими процентами на дату відступлення права вимоги 22110,00 грн.

Однак у позовній заяві відсутній виклад обставин про таку істотну умову кредитного договору № 794 від 25.03.2021, який, відповідно до позовної заяви, укладено між товариством з обмеженою відповідальністю «Служба миттєвого кредитування» та ОСОБА_1 , як орієнтовний строк повернення кредиту, також у позовній заяві не вказано за який час нараховано відсотки (з якого часу і по який час нараховано відсотки); відомості про сплату відповідачем кредиту (коли і в якому розмірі/сплати не здійснювалися). Не зазначено доказів, якими підтверджуються такі обставини. Також у позовній заяві відсутній виклад обставин як відповідач (особисто чи за допомогою електронних засобів) звертався за отриманням кредиту та яким чином було ідентифіковано відповідача.

Існуючий у позовній заяві виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, дає підставу стверджувати, що суд самостійно має відшукати та викласти обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини. Вказане буде мати наслідком порушення вимог ст.ст. 12, 13 ЦПК України, оскільки суд буде викладати обставини на які не посилався позивач та відшукувати докази на підтвердження таких обставин, а не здійснювати справедливий та неупереджений розгляд цивільної справи.

Окрім цього, згідно з ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

В п. 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 (далі - Положення), встановлено, що процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Відповідно до ч.7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. Наведене правило також визначено п. 29 Положення.

У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету (пункт 29 Положення).

Позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект центр» подана до суду в електронній формі, однак позивачем не надано доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи (відповідачу) копії позовної заяви з додатками або доказів надсилання до Електронного кабінету інших учасників справи (відповідача) поданих до суду документів.

У зв`язку з вказаним, позовна заява не в повній мірі відповідає вимогам ч. 1 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до якої у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Як вбачається з позовної заяви, яка надійшла до суду: позовна заява складається з 12 сторінок (6 арк.) і до неї додано 26 (двадцять шість) додатків.

Не зважаючи на такі вимоги, позивач не надіслав у паперовій формі листом з описом вкладення відповідачу, у якого відсутній електронний кабінет: позовну заяву та документи, що до неї додаються такі ж, як подані до суду. Вказаний висновок випливає з того, що відповідно до опису вкладення до листа адресованого відповідачу випливає, що останньому надіслано лист до якого вкладено 25 позицій предметів з наведенням їх назв, всього 25 предметів, оголошена цінність 1 гривня, зі скількох сторінок (аркушів) складається кожен із предметів надісланих відповідачу з вказаного опису встановити неможливо.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про поштовий зв`язок» відносини у сфері надання послуг поштового зв`язку регулюються Конституцією України, цим та іншими законами України і прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Згідно із ст. 15 Закону України «Про поштовий зв`язок» Національний оператор, яким є ПАТ «Укрпошта» (розпорядження Кабінету Міністрів України № 10-р від 10 січня 2002 року «Про національного оператора поштового зв`язку»), забезпечує надання на всій території України універсальних послуг поштового зв`язку за переліком.

Відповідно до абз. 2 п.17 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» № 270 від 05.03.2009 року (далі - Правил) послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Поданий разом з позовною заявою позивачем опис вкладення таким вимогам не відповідає, оскільки в ньому не зазначено індивідуальні ознаки відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей, такий висновок випливає з того, що опис не містить відомостей про обсяг (кількість сторінок, аркушів) позовної заяви та інших вкладень у лист. Вказане має наслідком неможливість суду переконатися, що відповідачу було надіслано позовну заяву та документи, що до неї додані, - ідентичні поданим до суду.

У зв`язку з цим, відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України позивачу в ухвалі зазначено недоліки позовної заяви, спосіб і строк усунення недоліків, а саме: позивачу слід подати оновлену позовну заяву в якій викласти обставини про істотну умову кредитного договору № 794 від 25.03.2021, який, відповідно до позовної заяви, укладено між товариством з обмеженою відповідальністю «Служба миттєвого кредитування» та ОСОБА_1 , як орієнтовний строк повернення кредиту, також у позовній заяві слід вказати за який час нараховано відсотки (з якого часу і по який час нараховано відсотки); відомості про сплату відповідачем кредиту (коли і в якому розмірі/сплати не здійснювалися). Також у позовній заяві слід викласти обставини як відповідач (особисто чи за допомогою електронних засобів) звертався за отриманням кредиту та яким чином було ідентифіковано відповідача. Зазначити докази, якими підтверджуються такі обставини.

Окрім цього позивачу слід надати суду підтвердження надіслання у паперовій формі листом з описом вкладення відповідачу: позовної заяви та документів, що до неї додані, - ідентичних поданим до суду.

Ухвалу суду від 30 січня 2026 року позивачем та його представницею отримано 07.02.2026 року о 21:14:39, що підтверджується довідками про доставку електронного документу в електронний кабінет позивача та представниці.

Виходячи з наведеного, останній день на усунення недоліків наведених в ухвалі суду від 30 січня 2026 року з врахуванням ч.6 ст. 272 ЦПК України припадає на 19 лютого 2026 року.

Не зважаючи на вказане, позивачем вимоги ухвали від 30 січня 2026 року у встановлений строк не виконано.

Такий висновок випливає з того, що позивачем 17 лютого 2026 року за допомогою системи «Електронний суд» подано до суду заяву про усунення недоліків до якої додано позовну заяву (в новій редакції) на 14 сторінках, в якій зазначено істотні умови кредитного договору. Однак позивачем до заяви про усунення недоліків не надано доказів надіслання відповідачу позовної заяви та документів, що додані до позовної заяви, - ідентичних поданим до суду. Такий висновок випливає з того, що з доданого до заяви про усунення недоліків опису вкладення до листа адресованого відповідачу надіслано «Позовна заява про стягнення заборгованості за договором (в новій редакції) (12 ст. та 12 арк.)», однак така позовна заява до суду надійшла на 14 сторінках, також відповідачу не було надіслано ідентичні поданим до суду документи додані до позовної заяви, зокрема, відповідно до опису вкладення в лист адресований відповідачу позивачем було вкладено «Кредитний договір з додатками № 794 від 25.03.2021 Копія (19 ст. та 19 арк.), однак за допомогою системи «Електронний суд» до суду надіслано файли: «Кредитний договір № 794 від 25.pdf», який містить «договір про надання фінансових послуг № 794 «Стандартний»» на 5 сторінках; «Анкета-заява клієнта № 794 від 25.pdf», який містить «додаток №1 до Кредитного договору. Заява-Анкета (для отримання кредиту)» на 1 сторінці; «Графік платежів № 794 від 25.pdf», який містить «додаток №2 до Кредитного договору Графік платежів» на 2 сторінках; «Паспорт кредиту № 794 від 25.pdf», який містить «додаток №3 до Кредитного договору Паспорт споживчого кредиту, Інформація, яка надається споживачу до укладення договору про споживчий кредит (Стандартизована форма» на 4 сторінках, - разом 12 сторінок, також було надіслано файл «Правила надання фінансових кредитів № 794 від 25.pdf», який містить «Правила надання грошових коштів у позику, у тому числі на умовах фінансового кредиту товариства з обмеженою відповідальністю «Служба миттєвого кредитування»» на 5 сторінках, однак з неї не вбачається, що вказані правила є додатком до договору про надання фінансових послуг № 794 «Стандартний» (кредитного договору), всього 17 сторінок, а не як вказано в описі 19 сторінок.

Таким чином позивач не надав підтвердження надіслання відповідачу позовної заяви та документів, що додані до позовної заяви, - ідентичних поданим до суду. При цьому за допомогою системи «Електроний суд» подав більшу кількість файлів (документів), що додані до позовної заяви, ніж вказано в описі вкладення в лист надісланий ОСОБА_1 , що не дає можливості встановити чи були надіслані відповідачу документи, що додані до позовної заяви такі ж як подано до суду за допомогою системи «Електронний суд».

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається не поданою і повертається позивачеві.

Ч.7 ст. 185 ЦПК України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Виходячи з наведеного, позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором, - слід вважати неподаною та повернути її позивачу. Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Такий висновок, цілком узгоджується з висновком Верховного Суду викладеному у постанові Верховного Суду від 22.09.2019 року по справі № 705/5060/18 (провадження № 61-3331св19).

Керуючись ст. ст. 12, 43, ч. ч. 3, 6, 7 ст. 185, ст.ст. 354, 355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором, - вважати неподаною та повернути її позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: