МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

10 березня 2026 року Справа №370/242/26

Суддя Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В., перевіривши на відповідність вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України позовної заяви

Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ; треті особи: Бучанська районна державна адміністрація Київської області, Кабінет Міністрів України, ОСОБА_3 про витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в :

29.01.2026 року до Макарівського районного суду Київської області через підсистему «Електронний суд» надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 06.02.2026 року позовну заяву Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» залишено без руху у зв`язку з тим, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, з огляду на наступне.

Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

З огляду на ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

За аналізом наведених правових норм, звертаю увагу на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи). Тягар доказування вартості майна несе позивач.

У порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач, викладаючи обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, посилаючись на докази, що підтверджують вказані обставини, не додає такі докази до позову. Так, позивач, посилаючись на те, що відповідно до довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 07 січня 2026 року, оціночна вартість об`єктів оцінки (кадастровий номер: :05:029:0040) становить 1497044,07 грн та (кадастровий номер: :05:029:0041) становить 232173,92 грн, на підтвердження зазначеного не додає до позову зазначені довідки.

Оскільки позивачем не надано доказів проведення належної оцінки майна, це позбавляє суд можливості оцінити її актуальність, дійсність та внаслідок правильність визначення позивачем розміру судового збору, що підлягає сплаті при поданні зазначеної позовної заяви за вимоги майнового характеру.

Отже, позивачу необхідно надати до суду докази дійсної вартості майна на час звернення до суду.

Окрім того, розмір судового збору у позовах майнового характеру визначається у відсоткову співвідношенні до ціни позову. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру, сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1059 800 грн). Отже, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою максимальна ставка судового збору становить 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 059 800 грн.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У зв`язку із наведеним, заявнику було надано строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви 3 (три) дні з моменту отримання копії вищезгаданої ухвали суду та вказано, що недоліки мають бути усунуті шляхом подання належним чином засвідчених доказів, вказаних вище.

Копію ухвали суду від 06.02.2026 року позивач Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» та представник позивача Саносян І.М. отримали 03.03.2026 року шляхом надсилання вказаної ухвали до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», що підтверджується довідками про доставку електронного документу.

Таким чином, вказані в ухвалі суду від 06.02.2026 року недоліки заяви у встановлений судом строк, а також станом на момент постановлення даної ухвали, так і не були усунуті.

Згідно із ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У відповідності до вимог ч. 5 та ч. 6 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Копія позовної заяви залишається в суді.

Додатково слід зазначити, що в ухвалі Європейського суду з прав людини від 08.01.2008 року щодо прийнятності заяви № 32671/02 у справі «Скорик проти України» зазначено, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги. Однак ці обмеження не повинні впливати на користування правом у такий спосіб і до такої міри, що саму його суть буде порушено. Вони повинні відповідати законній меті і тут має бути розумний ступінь пропорційності між засобами, що застосовуються, та метою, яку намагаються досягнути.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду, такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 Рішення у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» від 28 травня 1985 року, пункт 96 Рішення у справі «Кромбах проти Франції» від 13 лютого 2001 року).

За таких обставин, наявність визначених у законі вимог щодо звернення до суду не є тотожним обмеженню в доступі до правосуддя, а отже не означає обмеження у праві на справедливий судовий розгляд.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 183, 185, 260, 353-355 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ; треті особи: Бучанська районна державна адміністрація Київської області, Кабінет Міністрів України, ОСОБА_3 про витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння вважати неподаною та повернути її особі, що її подала.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку і строки, передбачені статтями 353-355 ЦПК України безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя А.В. Косенко