Справа № 489/9928/25
Провадження №2-о/489/47/26
УХВАЛА

18 лютого 2026 м. Миколаїв

Інгульський районний суд міста Миколаєва у складі:

головуючого судді Рум`янцевої Н.О.,

із секретарем судових засідань Горецькою П.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа Первомайська міська рада Миколаївської області

встановив.

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, якою просив встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на час відкриття спадщини, а саме на ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Мотивуючи вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у м, Первомайськ Миколаївської області померла його мати - ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді частки у праві власності на нерухоме майно. У встановлений законодавством строк для прийняття спадщини заявник до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої матері не звертався, але на час відкриття спадщини мешкав постійно зі спадкодавицею за адресою: АДРЕСА_1 . Таким чином, у відповідності до ст.. 1268 ЦК України, він прийняв спадщину після смерті ОСОБА_2 . У вересні 2025 він звернувся до приватного нотаріуса Первомайського районного нотаріального округу Миколаївської області з питання оформлення своїх спадкових прав за законом на майно, яке залишилося після смерті матері. Постановою нотаріуса від 16.10.2025, відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті матері у зв`язку з тим, що заявником не надано нотаріусу відомостей про постійне проживання заявника зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Встановлення факту постійного проживання зі спадкодавицею на час відкриття спадщини йому необхідно для оформлення спадкових прав після смерті матері ОСОБА_2 . Крім нього, інших спадкоємці першої черги відсутні.

Від представника Первомайської міської ради Миколаївської області надійшов відзив на заяву, відповідно до якого просить заяву залишити без розгляду. Зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 1277 Цивільного кодексу України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Враховуючи наявність спору в даному випадку, розгляд справи в порядку окремого провадження є неможливим.

Ухвалою суду від 16.12.2025, заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до судового засідання в порядку окремого провадження та витребувано спадкову справу.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Заявник у судове засідання не з`явився по невідомим суду причинам. Про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив.

Від представника Первомайської міської ради Миколаївської області надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Просить заяву залишити без розгляду.

Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Визначений у частині першій статті 315 ЦПК України перелік фактів, які можуть встановлюватися судом, не є вичерпним, оскільки згідно з частиною другою зазначеної статті у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч.4 статті 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Отже, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30.05.2018 у справі № 761/16799/15-ц).

Таким чином, у судовому порядку можуть бути встановлені тільки ті факти, які тягнуть за собою юридичні наслідки, від яких залежить, зокрема, виникнення особистих немайнових прав громадян.

Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтересів інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право (постанова Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі № 520/19532/19 (провадження № 61-13709св20)).

У постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів за наявності певних умов. А саме, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить - виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.

Тож справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Подібні висновки зробив Верховний Суд у постановах від 19 червня 2019 року у справі №752/20365/16-ц (провадження № 61-24660св18), від 05 грудня 2019 року у справі №750/9847/18 (провадження № 61-18230св19), від 03 лютого 2021 року у справі №644/9753/19 (провадження № 61-14667св20), від 16 червня 2021 року у справі №643/6447/19/19 (провадження № 61-14968св20), від 08 вересня 2021 року у справі №641/5187/20 (провадження № 61-5204св21).

Судом встановлено, що встановлення факту родинних відносин заявнику є необхідним для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З наведеного вбачається, що звернення до суду за встановленням факту, що має юридичне значення, має на меті захист майнових прав заявника.

При цьому, заінтересована особа Первомайська міська рада Миколаївської області посилалась на те, що встановлення юридичного факту, про який просив заявник впливає на права Первомайської міської ради Миколаївської області щодо визначення спадщини відумерлою (стаття 1277 ЦК України).

Оскільки під час під час розгляду цієї справи з`ясувалось, що має місце спір про право, то слід залишити заяву без розгляду та роз`яснити заявнику, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Керуючись ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа Первомайська міська рада Миколаївської області - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику його право подати до суду позов на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua або за веб-адресою Судової влади України: https://court.gov.ua/fair/.

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНКОПП НОМЕР_1 .

Заінтересована особа: Первомайська міська рада Миколаївської області, юридична адреса: Миколаївська обл., м. Первомайськ, вул.. М. Грушевського, 3, .

Повний текст судового рішення складено «18» лютого 2026.

Суддя Н.О. Рум`янцева