Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/181/26
Провадження № 2/935/709/26
У Х В А Л А

12 березня 2026 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі головуючого - судді Рибнікова М.М., за участю секретаря судового засідання Бондаренко Н.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства та стягнення аліментів на неповнолітніх дітей,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває зазначена цивільна справа.

Разом з позовною заявою представник позивача подав до суду клопотання про призначення у справі молекулярно-генетичної експертизи для встановлення батьківства, яку доручити Київському міському клінічному бюро судово-медичних експертиз.

У судове засідання позивач та її представник не з`явились. Від представника позивача ОСОБА_3 надійшла заява, в якій просить розглянути клопотання про призначення експертизи без їх участі та задовольнити його.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, направив заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, врахувавши його заяву про часткове визнання позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1статті 81 ЦПК України).

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За змістом частини третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Із аналізу вказаних норм вбачається, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно роз`яснень, які містяться у постанові Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №478/690/18 висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Предметом спору у даній справі є встановлення батьківства стосовно дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З урахуванням викладеного та зважаючи на предмет доказування у цій справі, оскільки вирішення питання про факт споріднення потребує спеціальних знань, суд вважає необхідним задовольнити заяву про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8, судова експертиза як один із засобів доказування сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справи, по встановленню законних та обґрунтованих рішень.

Відповідно до ч.3,4,5 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерта бо експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Вирішуючи питання про призначення експертизи, з урахуванням положень ст.9 Закону України «Про судову експертизу» та, враховуючи, що експертиза призначається з метою виключення родинних зв`язків, суд доручає проведення даного виду експертизи Київському міському клінічному бюро судово-медичних експертиз (03141, м.Київ, вул..Докучаєвська ,4).

З огляду на те, що клопотання про призначення експертизи подане позивачем, то у відповідності з ч.4 ст.139 ЦПК України він зобов`язаний внести кошти на оплату експертизи.

Відповідно до положень пункту 5 частини 1 статті 252 ЦПК України суд вважає доцільними зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Керуючись ст. 76-81,89,103,104,252 ЦПК України, суд

постановив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Соломонюка Святослава Анатолійовича про призначення експертизи - задовольнити.

Призначити по справі судову молекулярно-генетичну експертизу аналізу ДНК, проведення якої доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз (03141, м.Київ, вул..Докучаєвська ,4).

На вирішення експертів поставити наступне питання:

1. Чи є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 біологічним батьком малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

2. Чи є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 біологічним батьком малолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Попередити експерта (експертів) про кримінальну відповідальність по ст. ст.384,385 КК України.

Надати експертам дозвіл на повне або часткове знищення об`єктів експертизи при її проведенні.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам, що у відповідності до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Сторонам питання щодо відібрання зразків для експертного дослідження погоджувати з експертами, які будуть проводити вказану експертизу.

Провадження по справі зупинити до проведення експертизи.

Копію ухвали направити до експертної установи для виконання та учасникам процесу.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а особою, без участі якої постановлена ухвала - протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Повний текст ухвали складено: 12.03.2026

Сторони у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_2 .

Суддя М.М. Рибнікова