Справа № 276/360/26
Провадження по справі 2/276/460/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 березня 2026 року селище Хорошів

Суддя Хорошівського районного суду Житомирської області Семенюк А.С., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Соломонюк С.А., через систему «Електронний суд» 04.03.2026 року звернувся до суду із вказаною позовною заявою про поділ житлового будинку.

06.03.2026 року судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України був направлений запит до Відділу ведення Єдиного державного демографічного реєстру Житомирської міської ради щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 , відповідь з якого надійшла на адресу суду 10.03.2026 року.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 175 та 177 ЦПК України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, тому що її подано з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, зокрема: в позовній заяві не зазначено ціни позову; позивачем не сплачено судовий збір; до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору.

Положеннями ч.1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Представник позивача в позовній заяві зазначає, що позов не містить вимог майнового характеру.

Разом з тим, як слідує з матеріалів позовної заяви позивач звернувся до суду з наступними вимогами:

1) поділити житловий будинок та господарські будівлі і споруди, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , внатурі відповідно до часток у праві власності - ОСОБА_1 у частці 48/100 та ОСОБА_2 у частці 52/100 наступним чином: - ОСОБА_1 48/100 ідеальних часток житловий будинок (прихожа 2-1 площею 9,90 кв.м, кухня 2-2 площею 7,20 кв.м, кімната 2-3 площею 19,30 кв.м, веранда ІІ, кладова ІІІ), господарські будівлі та споруди (сарай Б, погріб Пг, 12/25 частин огорожі №1-12/25, уборна У); - ОСОБА_2 52/100 житловий будинок (кухня 1-1 площею 11,00 кв.м, кімната 1-2 площею 8,80 кв.м, кімната 1-3 площею 12,30 кв.м, кімната 1-4 площею 19,30 кв.м, веранда І), господарські будівлі та споруди (13/25 частин огорожі №1-13/25, літня кухня В, колодязь І);

2) припинити право спільної часткової власності на 48/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , що зареєстрований за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , та на 52/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Пунктом 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовна вимога про поділ майна є вимогою майнового характеру.

Позивач заявляє позовну вимогу майнового характеру, а саме, поділити житловий будинок та господарські будівлі і споруди в натурі відповідно до часток у праві власності - ОСОБА_1 у частці 48/100 та ОСОБА_2 у частці 52/100.

Представник позивача додав до позову Висновок експерта № С2313/02-2026 від 11.02.2026 за результатами проведення будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який містить висновок про його ринкову вартість.

Згідно зазначеного висновку ринкова вартість житлового будинку загальною площею 113,4 кв.м з наявними господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , станом на дату проведення дослідження, без врахування земельного компоненту становить: 676800 (шістсот сімдесят шість тисяч вісімсот) гривень. При цьому, вартість належних позивачу 48/100 частин становить 324864 (триста двадцять чотири тисячі вісімсот шістдесят чотири) гривні.

Разом з тим, при зверненні до суду із вищевказаним позовом представник позивача в позовній заяві не зазначив ціну позову та не долучив документ про сплату позивачем судового збору у відповідному розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір за вимогу майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як визначено в ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік», у 2026 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць складає 3328 гривень.

Згідно ч.3 ст.4 вказаного Закону при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи, що представником позивача в позовній заяві ціна позову не зазначена, суд вважає за можливе взяти за основу розрахунку розміру судового збору, необхідного до сплати позивачем, вартість належної позивачу 48/100 частин спірного житлового будинку, яка становить 324864 гривні.

Так, здійснивши арифметичну дію з вирахування 1 відсотка від вартості належної позивачу частини житлового будинку та з врахуванням коефіцієнту 0,8, вбачається, що розмір судового збору становить 2598,91 гривень (324864 грн х 1% х 0,8).

Таким чином, позивачу необхідно зазначити в позовній заяві відповідну ціну позову, сплатити судовий збір відповідно до ч.2, ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" та надати суду документ про сплату судового збору.

Реквізити для сплати судового збору:

Хорошівський районний суд,

ГУК у Житомирській області

/ТГ смт.Хорошів/22030101

р/р UA0006751,

, ККД 22030101

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП).

Зважаючи на вищевикладене, у суду відсутні підстави зробити висновок щодо належного оформлення позовної заяви у відповідності до ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на те, що стороною позивача подано позов, який не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк, достатній для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 56, 175, 177, 185 України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Попередити позивача, що у випадку, якщо в зазначений строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.С.Семенюк