Справа № 613/2481/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2026 року с-ще Краснокутськ

Суддя Краснокутського районного суду Харківської області Вовк Л. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про встановлення факту перебування на утриманні загиблого військовослужбовця , заінтересовані особи : ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України,

у с т а н о в и в :

До суду звернулася ОСОБА_1 з заявою про встановлення факту перебування на утриманні загиблого військовослужбовця , заінтересовані особи : ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України.

В обґрунтування вимог заявниця зазначила, що є рідною сестрою військовослужбовця ОСОБА_2 . Згідно сповіщення ІНФОРМАЦІЯ_2 від 06.06.2024 , під час виконання бойового завдання , брат ОСОБА_2 зник безвісти. Пізніше заявниця повідомлена про смерть брата , внаслідок поранення , отриманого під час виконання бойового завдання. 29.05.2024 вона поховала брата , що підтверджено свідоцтвом про смерть. Заявниця має право на отримання одноразової грошової допомоги в разі загибелі військовослужбовця , тому звернулася до ІНФОРМАЦІЯ_2 з відповідною заяво. Згідно відповіді ІНФОРМАЦІЯ_2 від 13.05.2025 , заявниці роз`яснено , що право на отримання одноразової грошової допомоги мають особи , визначені у ст.16 Закону « Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей , в тому числі утриманці загиблого ( померлої) особи, визначені відповідно до ЗУ « Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби , та деяких інших осіб ». Заявниця просить встановити факт , що вона перебувала на утриманні рідного брата ОСОБА_2

19.01.2026 ухвалою Краснокутського районного суду Харківської області, заява ОСОБА_1 залишена без руху , оскільки заява не містить підтвердження заявниці про те, що нею не подано іншої заяви (заяв) з тим самим предметом та з тих самих підстав. В порушення ст.318 ЦПК України у заяві заявниця не заначила , який факт просить встановити та з якою метою. Також не виконані вимоги ст. 177 ЦПК України , а саме до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у належному розмірі.

При вирішенні питання про прийняття належно оформленої заяви , суддя дійшов висновку про повернення заяви з наступних мотивів.

Згідно п. 6, 7 ч.2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно дост.17 Закону України « Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23 лютого 2006 року», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини, у своїх рішеннях, вказує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у п. 41 рішення Європейського Суду з прав людини «Пономарьов проти України» заява №3236/03 від 03 квітня 2008 року сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, п.27 рішення «Олександр Шевченко проти України» заява №8371/02 від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» заява №50966/99 від 14 жовтня 2003 року).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 р. у справі «ЮніонАліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Ухвала про залишення заяви без руху від 19.01.2026 , була доставлена в електронному вигляді заявниці 20.01.2026, про що свідчить довідка про доставку електронного документу.

Також 04.02.2026 судом , вищезазначене судове рішення, було направлено заявниці до виконання поштовою кореспонденцією за адресою її місця проживання , яка зазначена в заяві . Судове рішення отримано заявницею 11.02.2026, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення .

Після подачі , до суду заяви , заявниця ОСОБА_1 не зверталася до суду, щоб дізнатися про стан судового провадження.

Отже, станом на 16.03.2026 недоліки заяви не усунені в повному обсязі.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною 5 ст.185 ЦПК України передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 185 ч. 3, 258-261, 351-354 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту перебування на утриманні загиблого військовослужбовця , заінтересовані особи : ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України - вважати неподаною та повернути заявниці.

Роз`яснити заявниці, що повернення заяви , не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених участині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л. В. Вовк