Провадження № 2/638/6008/26
УХВАЛА

Іменем України

12 березня 2026 року м. Харків

Суддя Шевченківського районного суду м. Харкова Щепіхіна В. В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» звернулося до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03.11.2025 року цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором передано для розгляду за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Харкова.

02.03.2026 року вказана цивільна справа надійшла до Шевченківського районного суду м. Харкова та на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.03.2026 року розподілена судді Щепіхіній В. В.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана із порушенням статті 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява серед іншого, повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Суддя звертає увагу позивача на те, що обґрунтований розрахунок повинен містити обчислення суми заборгованості за усіма її складовими, періоду нарахування, відсоткової ставки, штрафних санкцій, тощо (суми боргу, процентної ставки, комісії, пені); початок періоду нарахування за усіма складовими: процентів, комісії, пені; закінчення періоду нарахування боргу за усіма складовими; кількість днів прострочення, тощо, та порядок нарахування відповідних сум за кожною складовою заборгованості (додавання, множення, нарахування процентів, підсумок тощо) та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами договору.

Однак, позивач не навів обґрунтований розрахунок сум, що стягуються з відповідача. Долучена до позовної заяви довідка-розрахунок про стан заборгованості за кредитним договором № 25.05.2024-100001705 від 25.05.2024 року не містить інформацію щодо детального розрахунку заборгованості із розбивкою на складові: за тілом кредиту, відсотках, неустойкою, комісією, - із зазначенням періоду заборгованості по кожному виду стягуваних сум та розміру відсоткової ставки, за якою нараховувалась проценти за користування кредитом із зазначенням виникнення суми заборгованості по місяцях, періодів (із зазначенням кількості днів), пунктів договору або положень чинного законодавства, на підставі яких здійснювались нарахування тощо.

Таким чином, матеріали справи не містять належних розрахунків суми, що стягується, що позбавляє суд можливості дослідити обставини нарахування заборгованості, у тому числі визначити період, за який вона нараховувалась, та які при цьому застосовувались вихідні дані.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно із ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи та документів, що до неї додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. У разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету, такі документи направляються у паперовій формі листом з описом вкладення.

Пунктом 17 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМУ від 05 березня 2009 № 270 (далі Правила) внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Абзацом 27 пункту 2 Правил передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Відповіднго по п. 47 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Пунктами 19, 59 Правил встановлено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Також, пунктом 61 Правил визначено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Відповідно до п. 62 Правил підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції є: поштові марки, наклеєні на письмову кореспонденцію або нанесені типографським способом на поштові конверти, поштові картки; електронні марки; відбитки державного знака, нанесені маркувальними машинами; відбитки про оплату письмової кореспонденції, нанесені друкарським чи іншим способом; розрахунковий документ про оплату послуги поштового зв`язку.

Листування з описом вкладення на відміну від інших відправлень (в тому числі рекомендованим листом) підтверджує вміст конверту, у якому направляється звернення, а тому заповнений у двох примірниках бланк опису вкладення є обов`язковим додатком.

Із наведених норм убачається, що належним доказом направлення копії заяви та доданих до неї документів учасникам справи є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним працівником відділення зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення. Тобто належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме поштова квитанцяї (чек).

Відповідно, якщо копію заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердженням, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Тому, на підтвердження направлення учасникам справи відповідної заяви з додатками обов`язково мають додаватися описи вкладення, чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

Позивачем до позовної заяви долучено копію опису вкладення, в якому адресатом зазначено ОСОБА_1 , а адресою лише поштовий індекс. Відомості про адресу, куди саме була направлена позовна заява з додатками та фіскальльний чек про направлення відсутні.

Крім того, з копії опису вкладення, адресованого відповідачу ОСОБА_1 , вбачається, що йому направлена позовна заява на 14 арк., з оголошеною цінністю 1 грн, при цьому, перелік вказаних документів не зазначений.

Таким чином, опис вкладення у цінний лист, доданий до позовної заяви, не підтверджує направлення відповідачу конкретного переліку документів.

З огляду на викладене, позивачу необхідно надати належні докази направлення на зареєстровану адресу відповідача ОСОБА_1 , листа з описом вкладення, що містить копію позовної заяви та копії доданих до неї документів, фіскальний чек про оплату послуг поштового зв`язку та обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі і підлягають усуненню.

Згідно частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення встановлених судом недоліків позовної заяви у строк не більше 5 днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог суду у встановлений термін, заява буде вважатися неподаною і повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Щепіхіна