Дата документу 12.03.2026
Справа № 334/9377/25
Провадження № 2/334/640/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 року м. Запоріжжя

Дніпровський районний суд міста Запоріжжя у складі:

судді Бредіхіна Ю.Ю.,

за участю секретаря Іванової А.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: товариства з обмеженою відповідальністю «Вітафарм», товариства з обмеженою відповідальністю «Аква-Вита», приватного підприємства «Максфорт» про стягнення суми та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Віта Фарма», товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «Аква Віта», приватне підприємство «Максфорт» про стягнення частини доходу юридичних осіб, які є спільною сумісною власністю подружжя,

установив:

05.11.2025 року первинний позов надійшов до Дніпровського районного суду міста Запоріжжя.

Ухвалою суду від 10.11.2025 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначений у загальному позовному провадженні з викликом (повідомленням) сторін.

26.11.2025 року до суду надійшла зустрічна позовна заява, яка ухвалами від 27.11.2025 року та 03.12.2025 року залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків.

Ухвалою від 10.12.2025 року прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву та витребувані докази.

Ухвалою суду від 23.01.2026 рок за клопотанням представника первісного відповідача витребувані додаткові докази, судове засідання відкладене на 23.02.2026 року.

23.02.2026 року від представника первісного позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог в частині збільшення вимог до ОСОБА_4 в частині стягнення половини доходів отриманих ТОВ «Вітафарм» та ТОВ «ВКФ «Аква Вита».

Судове засідання відкладено на 12.03.2026 року.

12.03.2026 року до суду надійшла чергова заява від представника первісного позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог у якій доповним свої попередні вимоги вимогою про стягнення половини доходів про визнання спільною сумісною власністю доходів отриманих фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 та стягненням їхньої половини на користь ОСОБА_3 .

Представник позивача у судовому засіданні підтримав свою заяву, вказав, що витребувані судом мали значний обсяг, а відтак їхній аналіз потребував значного часу, що й зумовило подання декількох заяв про збільшення позовних вимог. Також, адвокат Цирулевський Р.О. заначив, що станом на 23.02.2026 року не знав чи буде він ще подавати заяву про збільшення позовних вимог чи ні.

Представник відповідача Гришко І.І. у судовому засіданні вказав на те, що вказане містить ознаки зловживання процесуальними правами, адже обидві заяви про збільшення позовних вимог надійшли в день судових засідань, що унеможливило підготовку другою стороною відзиву на них.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку.

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина перша статті 11 ЦПК України).

Частиною першою статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках..

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

У даній справі первісно позивач просив визнати спільною сумісною власністю доходи отримані ТОВ «Вітафарм» та ТОВ «ВКФ «Аква Вита» за час перебування сторін у шлюбі. Жодних згадок про доходи отримані ОСОБА_4 , як фізичною особою-підприємцем позов не містив. Також первісний позов, зокрема, обґрунтований спільними внесками сторін до статутних капіталів названих вище підприємств.

Частиною другою статті 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. Частиною третьою цієї статті визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позивач скористався таким правом та подав 23.02.2026 року заяву про збільшення позовних вимог.

Водночас, звертаючись 11.03.2026 року (зареєстрована у суді 12.03.2026 року) із черговою заявою про збільшення позовних вимог, представник позивача не навів обставин, які зумовили її подання після спливу чотирьох місяців з дати відкриття провадження у справі, а також фактичною зміною підстав позову, адже первісний позов, як вже зазначалось вище ґрунтувався, у тому числі, на факті спільних внесків у статутні капітали юридичних осіб і жодної мови про діяльність первісного відповідача, як фізичної особи підприємця не містив.

За таких обставин суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог від 11.03.2026 року, оскільки нею позивач також змінює і підстави позову.

Керуючись статями 189, 196-198, 200, 260 ЦПК України, суд

ухвалив:

відмовити у прийнятті заяви про зміну предмету позову щодо збільшення позовних вимог в частині визнання спільної сумісної власністю доходів отриманих фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 та стягнення їх половини на користь ОСОБА_3 .

Прийняти до розгляду заяву представника ОСОБА_3 адвоката Цирулевського Р.О. про збільшення позовних вимог від 23.02.2026 року.

Відкласти підготовче судове засідання на 02.04.2026 року на 12:00 год., яке відбудеться у приміщенні суду за адресою м. Запоріжжя, вул. Незалежної України 1/2, каб. № 2.

Ухвала в частині відмови у прийнятті заяви про зміну предмета позову відповідно до постанови ОП КЦС ВС у справі № 405/3360/17 від 01.11.2021 може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя Ю.Ю. Бредіхін