печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9352/26-ц
пр. № 2-7323/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року м. Київ

Суддя Печерського районного суду м. Києва Гуртова Т. І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Київського нотаріального округу Погребняк Олег Анатолійович, про встановлення порядку користування житловим приміщенням,

У С Т А Н О В И В:

До Печерського районного суду м. Києва надійшла вище вказана позовна заява.

Разом із позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом заборони приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Погребняку О. А. здійснювати державну реєстрацію права власності на спадкову частку квартири за відповідачами до остаточного вирішення справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Київського нотаріального округу Погребняк Олег Анатолійович, про встановлення порядку користування житловим приміщенням по суті.

Положеннями ч. 1 ст. 153 ЦПК України передбачено що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 151 ЦК України визначені вимоги до заяви про забезпечення позову.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Також, відповідно до 6 ст. 151 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, судом встановлено, що до неї долучено квитанцію про сплату судового збору, яка за своїми реквізитами є ідентичною квитанції, доданій до позовної заяви, зокрема має той самий номер та підтверджує сплату судового збору в однаковому розмірі.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду заяви про забезпечення позову справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2026 року становить 3328 грн, у зв`язку з чим розмір судового збору за подання заяви про забезпечення позову становить 665 грн 60 коп.

Разом з тим, як вбачається з долученої до заяви квитанції, вона підтверджує сплату судового збору за подання позовної заяви та не відноситься до сплати судового збору саме за подання заяви про забезпечення позову, у зв`язку з чим належні докази сплати судового збору за подання такої заяви до суду відсутні.

Відповідно до ч. 10 ст. 153 ЦПК України у разі подання заяви про забезпечення позову без додержання вимог статті 151 цього Кодексу суд повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення заяви про забезпечення позову заявнику.

Отже, заява про забезпечення позову є такою, що не відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України та підлягає поверненню заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149, 150, 151, 153, 353-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського нотаріального округу Погребняк Олега Анатолійовича, про встановлення порядку користування житловим приміщенням - повернути позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Тетяна ГУРТОВА