КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 752/3052/25 Головуючий у І інстанції Ольшевська І.О.
Провадження №22-ц/824/8437/2026 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
УХВАЛА

16 березня 2026 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Таргоній Д.О., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Негоди Катерини Олегівни на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 22 вересня 2025 року, на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 22 січня 2026 року, на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 18 лютогос2026у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 22 вересня 2025 року прийнято заяву позивача про збільшення позовних вимог.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 22 січня 2026 року позов задоволено частково.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18 лютого 2026 року заяву позивача про повернення судового збору задоволено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, 20 лютого 2026 року представник ОСОБА_1 - адвокат Негода К.О. подала апеляційну скаргу через підсистему «Електронний суд» до Київського апеляційного суду.

22 лютого 2026 року до Київського апеляційного суду від представника ОСОБА_1 - адвоката Негоди К.О. через підсистему «Електронний суд» надійшли доповнення до апеляційної скарги.

Матеріали цивільної справи № 752/3052/25 надійшли на вимогу Київського апеляційного суду зГолосіївського районного суду м. Києва12 березня 2026 року.

Із матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

Відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання юридичною особою позову майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

При подачі апеляційної скарги на рішення суду сума судового збору становитиме 3 015,89 грн.(2 513,24*150%*0,8).

Однак, представник скаржника в клопотанні про звільнення від сплати судового збору зазначає, що відповідач звільнена від сплати судового збору на підставі п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір».

Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Крім того, представник апелянта з посиланням на ч.1, 3 ст.8 ЗУ «Про судовий збір» зазначає, що з врахуванням майнового стану ОСОБА_1 , остання підлягає звільненню від сплати судового збору.

Вказує, що єдиним доходом відповідачки є державна соціальна допомога на дитину з інвалідністю, а розмір судового збору у даній справі є істотним для відповідача та перевищує 5% річного доходу відповідача.

Разом з тим, судом апеляційної інстанції зазначене не приймається до уваги, враховуючи наступне.

Умовами ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК Українивизначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При цьому звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Згідно з ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

У рішенні від 26.07.2005 у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану

На підтвердження неспроможності сплати судового збору до клопотання про звільнення від сплати судового збору було долучено копію довідки Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві від 10.02.2026 року(Форма ОК-5) та копію довідки Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві від 10.02.2026 року(Форма ОК-7)

З даних довідок вбачається, що дохід ОСОБА_1 у 2025 році становить 88 000 грн. а 5% від доходу становить 4 400,00 грн. Розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 3 015,89 грн.

Таким чином, розмір судового збору - 3 015,89 грн., який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, не перевищує 5% річного доходу скаржника ОСОБА_1 за 2025 рік.

Оскільки 5% від суми 88 000 грн (дохід скаржника за 2025 рік) становить 4 400,00 грн., суд приходить до висновку, що правові підстави для звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 відсутні.

Крім того, представник апелянта вказував, що відповідач звільнена від сплати судового збору і на підставі п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір».

Як вбачається з даної норми статті звільненню від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях підлягають особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що позов пред`явлено безпосередньо до ОСОБА_1 . Представником відповідача надано копію посвідчення серія НОМЕР_1 на підтвердження встановлення інвалідності дитини відповідача - ОСОБА_2 до досягнення нею 18 років, однак ОСОБА_1 не виступає законним представником ОСОБА_2 у даній справі. Дитина відповідачки не є учасником справи, а тому відсутні підстави для звільнення від сплати судового збору.

За правилами пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір має бути сплачено за реквізитами: отримувач УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: 101, судовий збір за апеляційною скаргою (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський апеляційний суд.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином:

«* ; код ознаки судового збору (101);код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз`яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір за а/с П.І.Б., Київський апеляційний суд».

Документи, що підтверджують оплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналах.

Згідно з правилами частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених статтею 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 185 вказаного Кодексу, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: сплати судового збору у розмірі 3 015,89 грн.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Негоди Катерини Олегівни на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 22 січня 2026 року залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Таргоній