Справа № 369/2536/26
Провадження № 2/369/9489/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2026 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Лапченко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановила:

позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , згідно якого просить розірвати шлюб, укладений між позивачем та відповідачем, зареєстрований 12.11.2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1440.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.02.2026 року позовну заяву було залишено без руху, позивачу був наданий строк для усунення недоліків.

Копію вказаної ухвали суду позивач отримав 25.02.2026 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу в електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд».

Проте у встановлений судом строк позивач зазначені в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.02.2026 року недоліки позовної заяви не усунув, клопотання про продовження процесуальних строків для усунення недоліків заяви не надав.

Суд зазначає, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» (1989) сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як наголошує у своїх рішеннях ЄСПЛ, особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника.

Згідно ч. 3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи наведене, позовну заяву необхідно повернути позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и л а:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати не поданою та повернути позивачу, роз`яснивши, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя - О.М. Лапченко