Справа № 308/2004/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2026 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду через Електронний суд з вищевказаним позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб, укладений між подружжям, а також повернути їй дошлюбне прізвище.

16.02.2026 ухвалою судді вищевказану позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з наявними у такій недоліками. Зокрема вказано, що позові зазначено, що позивачці слід зазначити у позовній заяві контактні дані відповідача; обґрунтування звернення до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з розглядуваним позовом; надати оригінал свідоцтва про шлюб; додати підтвердження щодо надсилання позовної заяви з додатками відповідачу.

25.02.2026 позивачка подала до суду через Електронний суд заяву про усунення недоліків, в якій серед іншого зазначила, що з контактних даних відповідача їй відома лише адреса його останнього місця проживання в АДРЕСА_1 ; позов нею подано до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, оскільки її зареєстроване м/п значиться за адресою АДРЕСА_1 , а місце проживання відповідача, який є іноземцем їй невідоме; надати оригінал свідоцтва про шлюб вона не має можливості, оскільки перебуває за кордоном, натомість просить витребувати такий або дублікат; у зв`язку з відсутністю інформації про місце проживання відповідача підтвердження надсилання копії позовної заяви надати не має можливість.

25.06.2026 позивачка подала клопотання про витребування оригіналу або дублікату свідоцтва про шлюб, укладеного між сторонами, оскільки перебуває за межами України і особисто подати оригінал свідоцтва про шлюб не має можливості.

Частинами 1-3 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За ч. 5 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Станом на дату постановлення цієї ухвали стороною позивача вказані в ухвалі суду недоліки усунуті в повному обсязі не були, зокрема нею не надано підтвердження визначення підсутності за Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області та щодо надсилання позовної заяви з додатками відповідачу, а також не надано свідоцтво про шлюб, ані в оригіналі, ані в належним чином завіреній копії.

Щодо обґрунтування звернення позивачки до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з розглядуваним позовом у зв`язку з тим, що поточне місце проживання відповідача їй незнайоме, а останнім відомим є м. Ужгород.

Відповідно до ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Позовна заява, а також заяви про усунення недоліків не містять доказів того, що останнє відоме зареєстроване місце проживання або перебування відповідача було саме за адресою АДРЕСА_1 .

Суд звертає увагу на те, що посилання у позовній заяві про останнє відоме їй місце проживання відповідача без підтвердження цього доказами, в розумінні ст. 76-80 ЦПК України, не може бути підставою для визначення підсудності за Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області.

Більш того позивачка зазначає, що проживає за межами України (без зазначення в контактних даних місця фактичного її проживання), а відповідач є іноземцем громадянином Ізраїлю, що має важливе значення в аспекті визначення підсудності та розгляду справи, зокрема щодо того, право якої країни застосовувати у спорах з іноземним елементом про розірвання шлюбу з врахуванням положень ЗУ «Про міжнародне приватне право».

Щодо неможливості надсилання позовної заяви з додатками відповідачу у зв`язку з перебуванням позиваки за межами України, а також обов`язку суду здійснити виклик відповідача в порядку, визначеному ст. 128 ЦПК України.

В означеному аспекті суд зазначає, що положення, на яке посилається позивачка, стосується судового виклику через офіційний вебсайт судової влади України, а не надсилання копії позовної заяви з додатками відповідачу.

Перебування позивачки за межами України не звільняє її від цього обов`язку, визначеному абзацом 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, і не обмежує її у можливості надіслати позовну заяву засобами поштового зв`язку за останнім їй відомим місцем проживання такого.

Щодо неможливості надати свідоцтво про шлюб, а також клопотання позивачки про витребування такого в оригіналі/дублікаті.

Згідно з ч.ч. 1-4 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Позивачем до позовної заяви, а також заяви про усунення недоліків надано актовий запис про шлюб , сформований за допомогою мобільного застосунку «Дія».

Суд вважає за необхідне зазначити, що «Дія» це єдина цифрова платформа, яка об`єднує в собі мобільний додаток та вебпортал, що дозволяє українцям отримувати доступ до державних послуг онлайн та зберігати свої електронні документи в одному місці. При цьому, такий

Отже, витяг з актового запису про шлюбу зроблений через застосунок «Дія», не є належним доказом факту укладання шлюбу в розумінні ст. 95 ЦПК України.

Водночас відповідно до Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні (зі змінами), затвердженими Наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/5, втрата одним із подружжя оригіналу свідоцтва про шлюб або відсутність оригіналу, втрата одним з батьків оригіналу свідоцтва про народження його дитини не позбавляють права особисто або через представника отримати свідоцтво про шлюб, свідоцтво про народження повторно у встановленому законом порядку. Зокрема за абзацом сьомим пункту розділу IV Правил, свідоцтва про державну реєстрацію актів цивільного стану можуть повторно видаватись представнику особи, яка має право на повторне отримання свідоцтва про державну реєстрацію акту цивільного стану, у разі подання довіреності, посвідченої відповідно до Закону України «Про нотаріат», або документа, що посвідчує повноваження такого представника, відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Під час пред`явлення адвокатом ордера до нього обов`язково додається копія договору про надання правової допомоги, засвідчена у встановленому законодавством порядку.

Таким чином, позивачка, як один із подружжя, має право самостійно або через уповноваженого представника отримати дублікат свідоцтва про шлюб у відділах державної реєстрації актів цивільного стану управлінь державної реєстрації незалежно від місця державної реєстрації акту цивільного стану та місця проживання при підтвердженні права на отримання такого документу.

В частині заявленого клопотання, суд зазначає, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено серед іншого підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа (п. 3), вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу (п. 4).

Суд звертає увагу позивачки на те, що в заявленому клопотанні відсутні підстави, з яких позивачкою встановлено, що в Ужгородському МВ ДРАЦС є оригінал або дублікат свідоцтва шлюб, укладеного між сторонами; також не зазначено заходи, вжиті позивачкою для отримання цього доказу самостійно.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що дана позовна заява підлягає поверненню стороні позивача з усіма доданими до неї документами.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернути стороні позивача.

Роз`яснити стороні позивача, що у відповідності до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов