Справа № 585/369/26
№ 2/183/1047/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 березня 2026 року Суддя Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області Сорока О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах якого на підставі довіреності № 59 від 20.01.2026 діє ОСОБА_1 до Сіверськодонецької міської військової адміністрації Сіверськодонецького району Луганської області, третя особа Державний реєстратор прав на нерухоме майно, Управління адміністративних послуг Роменської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно, -

в с т а н о в и в:

29 січня 2026 року позивачі звернулися до Роменського міськрайонного суду Сумської області з позовом до Сіверськодонецької міської військової адміністрації Сіверськодонецького району Луганської області, третя особа Державний реєстратор прав на нерухоме майно, Управління адміністративних послуг Роменської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно.

Ухвалою Роменського міськрайонного суду Сумської області від 30 січня 2026 року, позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах якого на підставі довіреності № 59 від 20.01.2026 діє ОСОБА_1 до Сіверськодонецької міської військової адміністрації Сіверськодонецького району Луганської області, третя особа Державний реєстратор прав на нерухоме майно, Управління адміністративних послуг Роменської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно, передано за підсудністю до Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.03.2026 справу передано на розгляд судді Сорокі О.В.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Однак, подана заява не відповідає вимогам вказаних вище статей, з огляду на наступне.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам викладеним у ст. 175 ЦПК України.

Так позовна заява не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, окрім іншого, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна (п.9 ч.1ст.176 ЦПК України).

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Позивачами до позову не надано оцінку спірного об`єкту нерухомого майна, посилаючись на неможливість проведення оцінки, оскільки вказана квартира знаходиться на тимчасово окупованій території України.

Разом з тим, 09 березня 2021 року набрав чинності наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861.

Позивачі не позбавлені можливості скористатися для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку, якою формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів.

Для визначення дійсної ціни позову позивачам слід долучити до позовної заяви документи про оціночну вартість спірної квартири на час звернення до суду та визначити ціну позову у відповідності до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України.

Суд позбавлений можливості, визначити суму судового збору, яка підлягає сплаті позивачами за позовні вимоги майнового характеру, у зв`язку з тим, що ціна позову позивачами взагалі не зазначена.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму. Позивачами ставиться вимога майнового характеру, за яку необхідно сплатити судовий збір в сумі: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як визначено частиною 7 статті 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Таким чином, позивачу слід зазначити докази, що підтверджують викладені в заяві обставини.

Положеннями ч. 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, згідно із ч.2 ст.131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Відповідно до п. 11 п. 16-1 Перехідних положень Конституції України з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» №1401-VIII від 02.06.2016, тобто з 30 вересня 2016 року, представництво відповідно до ст. 131-2 цієї Конституції виключно адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 01 січня 2019 року.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), представником у суді може бути адвокат або законний представник (стаття 59 ЦПК України). Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

З вищевикладеного вбачається, що вказана справа не виникла з трудових правовідносин, не є малозначною та підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження, тому згідно із вимогами ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представляти інтереси сторін (позивача, відповідача, третьої особи) у зазначеній справі мають право лише законні представники (стаття 59 ЦПК України), або особи, які мають статус адвоката.

Частини 1, 2, 3 ст.185 ЦПК України регламентують, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Запропонувати позивачам виправити вказані недоліки в строк не пізніше десяти днів з дня отримання ним копії даної ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах якого на підставі довіреності № 59 від 20.01.2026 діє ОСОБА_1 до Сіверськодонецької міської військової адміністрації Сіверськодонецького району Луганської області, третя особа Державний реєстратор прав на нерухоме майно, Управління адміністративних послуг Роменської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно, - залишити без руху.

Надати позивачам десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, для усунення недоліків заяви.

Роз`яснити позивачам, що у разі не виконання цієї ухвали, у зазначені вище строки, заява буде вважатися не поданою та повернута позивачам.

Копію ухвали направити позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сорока О.В.