Провадження № 2-п/357/20/26
У Х В А Л А

іменем України

11 березня 2026 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О. І. ,

за участі секретаря Кича М. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/16018/25, -

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2025 року відповідач ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/16018/25.

В обґрунтування поданої заяви зазначила, що заочне рішення по вищевказаній заяві було ухвалено за її відсутності з причин, які не залежали від її волі та є об`єктивними та поважними. На момент судового розгляду вона перебувала за межами України, а саме в Республіці Польща, де вона законно проживає та перебуває у процесі оформлення тимчасового дозволу на проживання і роботу. До завершення цієї адміністративної процедури вона не має право залишати територію Республіки Польща. Крім того, вона страждає на тяжке психічне захворювання шизофренію. У період укладення кредитного договору, а також під час судового розгляду вона перебувала у стані психічної нестабільності та проходила лікування, що суттєво обмежувало її здатність своєчасно та належним чином реалізувати своє право на судовий захист. Заперечує по суті позовних вимог, зокрема щодо розміру нарахованих процентів, а також обставин укладання кредитного договору в період її тяжкого психічного стану.

Просила скасувати заочне рішення у справі № 357/16018/25 та призначити справу до нового розгляду з викликом сторін (а.с. 106).

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02 лютого 2026 року (а.с. 141) головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І. та отримана для розгляду 04.02.2026 разом з матеріалами цивільної справи № 357/16018/25 провадження № 2/357/2326/26.

Ухвалою судді від 09.02.2026 заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення було залишено без руху та надано заявнику строк для усунення зазначених недоліків (а.с. 144-146).

24.02.2026 судом отримано заяву про усунення недоліків заяви про перегляд заочного рішення з додатками (а.с. 148-151).

Ухвалою судді від 27.02.2026 прийнято заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення до розгляду та призначено судовий розгляд заяви на 11.03.2026 о 17 год. 00 хв. (а.с. 153).

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання 11.03.2026 не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи повідомлена належним чином про що в матеріалах справи свідчить наявна Довідка про доставку електронного документу «Ухвала (одноособово)» від 27.02.2026, яка була доставлена до її електронного кабінету 02.03.2026 (а.с. 155).

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» свого представника в судове засідання не направив, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином про що в матеріалах справи свідчить наявна Довідка про доставку електронного документу «Ухвала (одноособово)» від 27.02.2026, яка була доставлена до його електронного кабінету 02.03.2026 (а.с. 154).

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Згідно п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (частина шоста статті 14 ЦПК України).

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Вказаний висновок також узгоджується з правовою позицією щодо належного виклику учасника справи засобами електронної пошти, викладеною Верховним Судом у постановах від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22) та від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Інші заяви чи клопотання про відкладення судового засідання до суду не надходили.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року.

В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши заяву про перегляд судового рішення разом з додатками, матеріали цивільної справи № 357/16018/25 провадження № 2/357/2326/26, дійшов висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.

В жовтні 2025 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» звернулось до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором (а.с. 1-16).

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

08 жовтня 2025 року здійснено запит стосовно відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача.

28 листопада 2025 року за вх. № 69448 судом отримано з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання ( перебування ) відповідач.

З вказаної відповіді вбачається, що відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , але з 31.01.2020 знята з реєстрації.

Відповідно до ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Оскільки останнє відоме зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_1 було м. Біла Церква, тому суд дійшов висновку, що дана справа підсудна Білоцерківському міськрайонному суду Київської області з урахуванням ч. 9 ст. 28 ЦПК України.

Ухвалою судді від 05 грудня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання у справі на 11 годину 00 хвилин 22 січня 2026 року.

В судове засідання 22.01.2026 сторони не з`явились.

Позивач ТОВ «Укр Кредит Фінанс» свого представника в судове засідання не направив, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про що в матеріалах справи свідчить наявна Довідка про доставку електронного документу, доставлено 10.12.2025. До того ж, разом з позовною заяво було подано клопотання про розгляд справи без участі представника позивача, проти ухвалення заочного рішення не заперечують.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про дату час та місце слухання справи повідомлялась належним чином у відповідності до ч. 10 ст. 187 ЦПК України, шляхом розміщення оголошення про виклик як відповідача на офіційному веб-порталі судової влади України 09.12.2025.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) ( ч. ч. 11, 12 ст. 128 ЦПК України).

За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що відповідач була належним чином та завчасно повідомлена у відповідності до вимог ЦПК про дату, час та місце слухання справи.

Заяв та клопотань на адресу суду від відповідача не надходило, як не надходило і відзиву на позовну заяву позивача.

Враховуючи вищевикладене, суд ухвалив здійснити заочний розгляд справи.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 січня 2026 року позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором було задоволено. Стягнуто з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» заборгованість за договором № 1420-0447 від 11.07.2024 у загальному розмірі в сумі 72 000 гривень та судовий збір у розмірі 2 422,40 гривень, загалом 74 422, 40 гривень ( сімдесят чотири тисячі чотирста двадцять дві гривні сорок копійок ).

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Таким чином, підставами для перегляду заочного рішення є одночасно наявність доказів, що мають істотне значення для справи та відсутність відповідача в судовому засіданні з поважних причин.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, судом, згідно норм чинного цивільно-процесуального законодавства, були вжиті всі заходи щодо належного повідомлення відповідача ОСОБА_1 про дату час та місце розгляду справи, проте остання в судове засідання не з`явилася, кореспонденцію з суду дійсно не отримувала.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають істотне значення для справи, не досліджувались судом при розгляді справи у зв`язку із неявкою відповідача та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Проте, відповідачем жодних належних доказів, що б підтверджували необґрунтованість вимог позивача до заяви не додано.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що справу було розглянуто у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Варто зазначити, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Згідно ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, та у такому випадку згідно ч.4 цієї статті у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 284,287,288, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/16018/25, - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 11 березня 2026 року.

Суддя О. І. Орєхов