У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2026 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Світлик О.М.,

за участю секретаря судового засідання Заяць А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовною заявою акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

12.12.2025 АТ «Універсал Банк» через підсистему «Електронний суд» звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , згідно з якою просить стягнути з останнього на користь АТ «Універсал Банк» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 18.07.2019 у розмірі 51251,42 грн та сплачений судовий збір в розмірі 2422 грн.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.12.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за даним позовом. Постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, зокрема, за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача, а саме: АДРЕСА_1 направлялися ухвала про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви і доданими до неї додатками та повторно судова повістка про виклик в суд рекомендованим поштовим відправленням, однак такі повернуті відправнику з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою» (штрихкодові ідентифікатори R64/ R70) а також позначкою «Помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.02.2026 постановлено витребувати у відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Івано-Франківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України інформацію чи дійсно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , помер.

Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Івано-Франківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України на виконання вказаної ухвали надано відповідь від 27.02.2026 №324/23.11-16 та проінформовано про наявність актового запису про смерть відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у місті Ужгороді. Державна реєстрація смерті проведена виконавчим комітетом Чопської міської ради Закарпатської області 25.01.2014 за №16.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України регламентовано, що суд закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до положень ст. 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

За змістом норми ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Частинами 1, 4 ст. 25 ЦК України встановлено, що здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво це заміна сторони або третьої особи у справі (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якими до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно у разі, коли відповідач у справі на момент відкриття провадження у цивільній справі мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто, правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у цивільних справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. В кредитних правовідносинах в зв`язку зі смертю боржника має місце перехід обов`язків боржника до його спадкоємців, а нормами матеріального права визначено порядок пред`явлення вимоги кредитора до спадкоємців та обов`язки останніх (ст. 1281, 1282 ЦК України).

Водночас, залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам (засадам) цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

За таких обставин, виходячи з характеру спірних правовідносин, оскільки позов пред`явлено 12.12.2025, тобто після смерті ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), то за життя останній не набув процесуальних прав і обов`язків, в зв`язку з чим такі не набуті за життя процесуальні права і обов`язки не могли перейти до інших осіб, що випливає також і з положень ст. 1218, 1219 ЦК України.

З урахуванням викладеного, оскільки ОСОБА_1 помер до звернення позивача з позовом про стягнення з нього заборгованості, відповідно його цивільна правоздатність і цивільна процесуальна дієздатність є припиненими і останній не може бути відповідачем у даній справі, відтак у суду відсутні підстави для зупинення провадження з метою встановлення кола можливих правонаступників.

Крім того, з аналізу вищенаведених норм чинним законодавством України не передбачено можливості пред`явлення позову до особи, яка на час звернення до суду з вимогами до боржника померла та правоздатність якої на підставі положень ч. 4 ст. 25 ЦК України припинилася.

Про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету (ч. 2 ст.255 ЦПК).

Згідно з ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Позивачем при зверненні з даним позовом сплачено судовий збір у сумі 3028 грн, що підтверджується платіжним дорученням №0 від 21.11.2025.

Відтак, сплачений судовий збір у зазначеній сумі підлягає поверненню платнику (позивачеві) із Державного бюджету України на підставі п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст. 13, 49, 133, 255, 256, 260, 261, 354, 355 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у цивільній справі за позовною заявою акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Роз`яснити, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Судовий збір у сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень, сплачений згідно з платіжним дорученням №0 від 21.11.2025, повернути із Державного бюджету України платнику акціонерному товариству «Універсал Банк» ().

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.М. Світлик