Провадження №22-ц/824/7353/2026
У Х В А Л А

25 лютого 2026 року Київський апеляційний суд у складі судді Журби С.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 12 листопада 2025 року у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 12 листопада 2025 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, 15 січня 2026 року позивач подавапеляційну скаргу, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 січня 2026 року вказану цивільну справу витребувано з суду першої інстанції, яка надійшла 16 лютого 2026 року.

У апеляційній скарзі апелянт порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та подав клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Перевіривши апеляційну скаргу разом з доданими до неї матеріалами, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцятиднів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Приписами ч. 2 ст. 354 ЦПК України визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду і у кожній конкретній справі суд має перевіряти, чи є обставини, на які посилається заявник, такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування причин поважності пропуску цього строку та зазначення доказів на підтвердження таких причин.

Саме на скаржника покладено обов`язок доведення наявності в нього об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження судового рішення.

В клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що оскаржуване рішення було отримано на електронну адресу КП «Київтеплоенерго» 24.11.2025, перебіг строку подачі апеляційної скарги до суду починається з 25.11.2025, а останнім днем для звернення з апеляційною скаргою є 24.12.2025.

Обгрунтовуючи поважність пропуску строку на апеляційне оскарження скаржник вказує, що у період з 24.11.2025 по 23.12.2025 у місті Києві та прилеглих територіях оголошувалися численні повітряні тривоги, керівництвом підприємства було видано наказ, згідно з яким працівники у разі оголошення повітряної тривоги мають негайно прямувати до укриття, та знаходитись там до оголошення відбою повітряної тривоги, що значно обмежує та уповільнює здійснення КП «Київтеплоенерго» заходів щодо виконання рішення суду, в тому числі і оскарження рішення суду по справі № 761/32368/25.

Звертає увагу суду на те, що з березня 2025 року підприємство щомісяця подає до Шевченківського районного суду м. Києва 200 позовних заяв через аномальну суму заборгованості від споживачів. Представник позивача, відповідальний за супровід справ у Шевченківському районному суді, був залучений до великої кількості судових засідань, у зазначений період. Підготовка апеляційної скарги вимагала узгодження матеріалів між відділами, а також залучення експертів та консультантів. Окрім зазначеного, вказує, що єдиний, визначений за вказаним судом, представник в термін на апеляційне оскарження перебувала на лікарняному.

Апелянт наголошує на критичній важливості підприємства.

На переконання скаржника, у даному випадку наведені обставини підтверджують, що звернення до суду у строк було фізично неможливим.

Однак, зазначені обставини не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, враховуючи наступне.

Частиною п`ятою статті 14 ЦПК України передбачено, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України, особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Абзацом 5 пункту 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

З матеріалів справи вбачається, що 12 листопада 2025 року Шевченківським районним судом м. Києва розглянуто справу за відсутності учасників справи.

Відповідно до довідки про доставку електронного документа, документ в електронному вигляді «Рішення суду» від 12.11.25 по справі 761/32368/25, а також (за наявності) прикріпленні до нього файли було надіслано одержувачу Комунальному підприємству виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 24.11.2025 о 7:14:34 хв. (а.с.79).

Враховуючи положення ст. 354 ЦПК України, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга була подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

З огляду на вищевикладені вимоги ст. 354 ЦПК України, оскільки позивач отримав електронний примірник рішення 24 листопада 2025 року в електронному кабінеті, то право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» має у разі подання апеляційної скарги до 25 грудня2025 року (включно).

Надаючи оцінку, долученим скаржником в якості доказів поважності пропуску строку, електронним лікарняним апеляційний суд зауважує, що строк на апеляційне оскарження розпочався з 25.11.2025 року та тривав протягом 30 днів, водночас представник скаржника - Суєтінова О.О. перебувала на лікарняному у період з 10.12.2025 по 19.12.2025.

Суд критично оцінює доводи скаржника щодо великого навантаження на працівників підприємства, закріплення одного працівника для підготовки та супроводу судових справ у Шевченківському районному суді м. Києва, оскільки ці обставини не є непереборними для своєчасного звернення до суду з апеляційною скаргою. При цьому такі обставини є внутрішніми питаннями організації роботи підприємства та не можуть бути підставою для поновлення пропущеного строку.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії. При цьому, особливості організації роботи на підприємстві жодним чином не впливають на неухильність виконання своїх процесуальних обов`язків з урахуванням часу, необхідного для вирішення внутрішніх організаційних питань.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 року в справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вирішення питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди зобов`язанні вказувати підстави, на які вони посилаються як на підставу поновлення строку.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України»).

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням процесуальних строків (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Таким чином апеляційний суд позбавлений можливості визнати наведені апелянтом причини пропуску строку поважними та поновити його.

Зважаючи на викладене, клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження не підлягає до задоволення, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням апелянту строку для зазначення інших підстав для поновлення такого строку.

Відповідно до частин 3 та 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити Комунальному підприємству виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» у задоволенні клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 12 листопада 2025 року.

Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 12 листопада 2025 року залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку, якщо протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду не буде подано заяву із зазначенням інших, ніж ті, що вже були розглянуті апеляційним судом, підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження або вказані в ній підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С. О. Журба