ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/177/26
провадження № 2/753/3869/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" березня 2026 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Дядейко К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву про відвід головуючому по справі у цивільному провадженні за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про поділ майна подружжя.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 28.02.2026 року було відкрито провадження у справі.

В судовому засіданні 9.03.2026 року представник позивача ОСОБА_3 заявила відвід судді Колеснику О.М., який був обґрунтуваний тим, що не маючи на те підстав без секретаря судового засіданні, яка звільнилась з суду 12.02.2026 року і помічника судді, яка перебувала у відпустці, суддя 19.02.2026 року на 6 хвилин провів підготовче засідання з невідомою особою у відсутність сторін та їх представників, незаконно закрив ухвалою підготовче провадження, тим самим обмежив представника позивача у подачі відповіді на відзив, так як відзив був тільки направлений представником відповідача позивачу напередодні підготовчого засідання, подачі заяви про зміну предмета або підстав позову, клопотань про призначення експертиз, тощо. За таких обставин в даному провадженні вказане викликає у сумніви у неупередженості та об`єктивності судді.

Заслухавши заявлений відвід представника позивача, думку представника відповідача, суддя приходить до висновку про його необґрунтованість з наступних підстав.

У відповідності до ч.1, ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва під головуванням судді Колесника О.М. перебуває дана цивільна справа з 5.01.2026 року (а.с.1).

Як наголошує ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод - метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

Згідно ч.7, ст.56 Закону України „Про судоустрій та статус суддів" визначені зобов`язання судді, зокрема, справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства, дотримуватися правил суддівської етики.

Відвід (самовідвід) є однією з найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він дозволяє виключити найменшу підозру в зацікавленості судді в результатах розгляду конкретної справи, навіть якщо насправді такої зацікавленості немає, оскільки пріоритетною тут є суспільна довіра до суду.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 03 травня 2007 року у справі «Бочан проти України» закріпив, що ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У справі «Кастілло Альгар проти Іспанії» (Castillo Algaro v. Spain; постанова від 28 жовтня 1998 року) ЄСПЛ зазначив, що дійсно навіть припущення про факти, які ставлять під сумнів безсторонність суду, можуть мати певне значення; йдеться про довіру, яку суди в демократичному суспільстві повинні викликати в людей.

У рішеннях від 09 листопада 2006 року у справі «Білуга проти України» ЄСПЛ наголосив, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри в недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

У рішенні від 01 жовтня 1982 року у справі «П`єрсак проти Бельгії» (Piersack v. Belgium) ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами, провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина в конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. У вказаному рішенні, встановивши порушення положень частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ЄСПЛ наголосив на тому, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є законні сумніви, повинен вийти зі складу суду.

В судовому засіданні 9.03.2026 року представник позивача ОСОБА_3 заявила відвід судді Колеснику О.М., який був обґрунтуваний тим, що не маючи на те підстав без секретаря судового засіданні, яка звільнилась з суду 12.02.2026 року і помічника судді, яка перебувала у відпустці, суддя 19.02.2026 року на 6 хвилин провів підготовче засідання з невідомою особою у відсутність сторін та їх представників, незаконно закрив ухвалою підготовче провадження, тим самим обмежив представника позивача у подачі відповіді на відзив, так як відзив був тільки направлений представником відповідача позивачу напередодні підготовчого засідання, подачі заяви про зміну предмета або підстав позову, клопотань про призначення експертиз, тощо.

За приписами ч.4, ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Заява про відвід головуючому по справі була обгрунтована вказаним учасником справі тим, що на її думку суддя Колесник О.М. незаконно виніс ухвалу про закриття підготовчого провадження, обмеживши її у здійсненні процесуальних прав.

При цьому системний аналіз цивільно-процесуального законодавства передбачає норми права щодо заявлення клопотань учасниками справи про поновлення процесуальних строків для вчинення процесуальних дій.

Згідно п.2, ч.3, ст.40 ЦПК України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Як наголошує ч.7, ст.40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно.

Аналізуючи доводи представника позивача Кшевецької І.В., суддя приходить до висновку, що вказані нею обставини, а також незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не є підставами для відводу в даному провадженні, а наявність сумнівів у неї щодо можливої упередженості або необ`єктивності судді щодо позивача є особистою суб`єктивною її думкою, яка обґрунтована на припущеннях, вигадках та домислах. Таким чином, заявлений відвід є надуманим, безпідставним та необґрунтованим.

Керуючись ст.34; 36; 40 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Заяву представника позивача ОСОБА_3 про відвід судді Колеснику О.М. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :