СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 6/759/174/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Чугай В.М., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Литвиненка Дмитра Олександровича про розстрочення виконання рішення суду, подану у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовною заявою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

19 лютого 2026 року до Святошинського районного суду міста Києва надійшла заява представника ОСОБА_1 - адвоката Литвиненка Д.О. про розстрочення рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 січня 2026 року у справі №759/24115/25 рівними частинами, щомісячно, періодом з дня постановлення ухвали судом на один рік.

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що на даний час у ОСОБА_1 складалися обставини, що ускладнюють виконання рішення суду, а саме несприятлива фінансова ситуація, що пов`язана з рядом обставин, зокрема: зміною місця роботи чоловіка, який наразі перебуває на іспитовому терміні; утриманням трьох дітей. Крім того, зазначено, що заявник знаходиться у скрутному матеріальному стані, однак від виконання рішення суду не ухиляється та має намір його виконувати.

У відповідності до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 03 березня 2026 року заяву прийнято до розгляду, призначено її розгляд у відкритому судовому засіданні.

Представник позивача до початку судового засідання подала заяву про розгляд справи без її участі. Зазначила також, що не заперечує щодо задоволення клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення суду.

Відповідачі, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду, у судове засідання не з`явилися.

Представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Литвиненком Д.О. до початку судового засідання подана заява про проведення судового засідання за його відсутності. Заяву про розстрочення виконання рішення суду підтримав та просив задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився без повідомлення причин своєї неявки.

Враховуючи наявні обставини справи, суд доходить висновку про те, що неявка сторін у судове засідання не перешкоджає розгляду заяви про розстрочення виконання рішення суду.

Оскільки в судове засідання не прибули учасники справи, а перешкод для розгляду заяви судом не встановлено, то відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подану відповідачем заяву, вивчивши матеріали справи, суд доходить наступного.

Судом встановлено, що 19 січня 2026 року рішенням Святошинського районного суду міста Києва позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО»: заборгованість за спожиті до 01.05.2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 5 900,00 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 997,10 грн., три відсотки річних у розмірі 280,29 грн.; заборгованість за спожиті до 01.05.2018 року послуги з централізованого гарячого водопостачання у розмірі 8 500,00 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 1 436,50 грн., три відсотки річних у розмірі 403,81 грн.; заборгованість за спожиті з 01.05.2018 року по 31.10.2021 року послуги з централізованого опалення у розмірі 3 554,51 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 901,15 грн., три відсотки річних у розмірі 245,71 грн.; заборгованість за спожиті з 01.05.2018 року по 31.10.2021 року послуги з централізованого постачання гарячої води у розмірі 30 763,56 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 5 351,55 грн., три відсотки річних у розмірі 1 500,19 грн.; заборгованість за спожиті з 01.11.2021 року послуги з постачання теплової енергії у розмірі 14 445,49 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 1 959,44 грн., три відсотки річних у розмірі 560,68 грн., пеня у розмірі 682,17 грн.; заборгованість за спожиті з 01.11.2021 року послуги з постачання гарячої води у розмірі 41 022,37 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 5 492,22 грн., три відсотки річних у розмірі 1 561,94 грн., пеня у розмірі 1 900,36 грн.; заборгованість з плати за абонентське обслуговування послуг з постачання теплової енергії у розмірі 39,89 грн., а всього стягнуто 127 498 (сто двадцять сім тисяч чотириста дев`яносто вісім) гривень 93 копійки. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень 00 копійок. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень 00 копійок.

19 лютого 2026 року до Святошинського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду.

Відповідно до положень статті 33 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення.

Частиною 1 статті 435 ЦПК визначено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

У поданій заяві відповідач вказала, що наразі має несприятливу фінансову ситуацію, яка зумовлена зміною місця роботи чоловіка та утриманням трьох дітей.

До заяви про розстрочення виконання рішення суду ОСОБА_1 долучила копії свідоцтв про народження своїх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Крім того, в матеріалах справи наявна довідка з основного місця роботи, видана АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» 30.01.2026 року за №22, з якої вбачається, що ОСОБА_1 дійсно працює у АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» на посаді старший касир-операціоніст та її виплачена заробітна плата за період з жовтня 2024 року по січень 2026 року становить 455 596,34 грн.

Водночас, розмір виплаченої заробітної плати ОСОБА_1 за один місяць за останні пів року становить від 21 797,43 грн. до 41 783,34 грн.

Частиною 3 ст. 435 ЦПК України встановлено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч. 4 ст. 435 ЦПК України).

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладених в п. 10 Постанови від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Виконання судового рішення має розглядатися як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Термін, протягом якого судове рішення залишається невиконаним, може ставити під сумнів розумність строків судового захисту. При вирішенні питання про затримку виконання судового рішення, слід враховувати інтереси обох сторін, як стягувача так і боржника, та дотримуватися їх балансу.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що розстрочення виконання рішення можливе лише у виключних випадках наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Під час вирішення питання про розстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення, тобто стягувача.

Із наявних матеріалів справи судом встановлено, що одномоментне виконання рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 січня 2026 року поставить ОСОБА_1 у скрутне матеріальне становище, оскільки розмір стягнення, визначений рішенням суду, є значно більшим ніж її доходи.

У поданій заяві ОСОБА_1 просить розстрочити виконання рішення суду рівними частинами, щомісячно, періодом з дня постановлення відповідної ухвали.

Частиною 5 ст. 435 ЦПК України передбачено, що розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Верховий Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у пункті 56 постанови від 16 жовтня 2020 року по справі №905/2912/15 зазначив, що не погоджується з доводами колегії суддів Касаційного господарського суду, якій ця справа була передана для розгляду, про те, що вичерпання встановленого судом відстрочення (розстрочення) виконання судового рішення зі спливом встановленого судом строку виконання судового рішення, фактично, може призвести до невиконання конституційного принципу щодо обов`язковості виконання судового рішення згідно з приписами статті 129-1 Конституції України з огляду на таке. Надання відстрочення (розстрочення) виконання судового рішення є процесуальною дією суду, яка регламентована статтею 331 ГПК України та вчиняється судом за встановлення обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду або роблять його неможливим. Відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення. При відстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів до забезпечення позову (частини п`ята, шоста статті 331 ГПК України). Отже, законодавцем визначено чіткі критерії для застосування відстрочення виконання судового рішення, обмежено строк надання такого відстрочення виконання, передбачено можливість вжиття заходів забезпечення на період дії відстрочки та не передбачено можливості настання наслідків щодо порушення конституційного принципу обов`язковості виконання судового рішення».

Про наявність імперативної вимоги про неможливість відстрочення виконання судового рішення більше ніж на один рік з дня його ухвалення зазначав Верховний Суд у постановах від 24 жовтня 2024 року у справі №824/28/22, від 07 листопада 2024 року у справі №824/111/22, від 02 жовтня 2024 року у справі № 824/50/22.

Таким чином, зважаючи на встановлені судом обставини, матеріальний стан ОСОБА_1 , та враховуючи, що розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, суд доходить висновку про часткове задоволення заяви відповідача та розстрочення виконання рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 січня 2026 року по справі №759/24115/25, шляхом сплати відповідачем 1/12 суми до стягнення щомісяця, з дня ухвалення рішення - 19 січня 2026 року протягом 12 місяців.

Частиною 7 ст. 435 ЦПК України встановлено, що про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Керуючись: ст. 435 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Литвиненка Дмитра Олександровича про розстрочення виконання рішення суду, подану у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Розстрочити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) виконання рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 січня 2026 року по справі №759/24115/25 (провадження № 2/759/2983/26) у частині стягнення заборгованості у розмірі 127 498 (сто двадцять сім тисяч чотириста дев`яносто вісім) гривень 93 копійки, рівними частинами по 10 624 (десять тисяч шістсот двадцять чотири) гривні 91 копійка, щомісячно, терміном на дванадцять місяців, починаючи з 19 січня 2026 року.

У задоволенні іншої частини вимог заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено 12 березня 2026 року.

Суддя Н.О.Горбенко