Справа № 709/1052/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 року селище Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Шарої Л.О.,

за участі секретаря судового засідання Петраш Т.М.,

представника позивачів адвоката Солода В.М.,

розглянувши в залі судових засідань Чорнобаївського районного суду Черкаської області у відкритому судовому засіданні заяву позивачки про виправлення описки у рішенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.12.2025, постановленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

У С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у рішенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.12.2025, постановленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Заяву мотивує тим, що рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.12.2025 задоволено позов ОСОБА_1 . Під час подання зазначеного рішення для переоформлення права власності було виявлено, що у тексті рішення суду в описовій та резолютивній частинах допущено описку щодо адреси спадкового майна. Зокрема, у рішенні зазначено, що за ОСОБА_1 визнано право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок з надвірними спорудами АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Однак у зв`язку з перейменуванням вулиць та зміною нумерації будинків, будинок, який раніше мав адресу: АДРЕСА_1 , після перейменування отримав адресу: АДРЕСА_2 .

Аналогічну описку допущено й щодо земельної ділянки площею 0,2165 га, кадастровий номер :01:000:0153, розташованої по АДРЕСА_1 , цільове призначення якої для ведення особистого підсобного господарства, яка також належала ОСОБА_3 .

Заявниця зазначає, що вказані описки унеможливлюють виконання судового рішення, у зв`язку з чим просить суд виправити допущені описки у рішенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16 .12.2025 та зазначити правильну адресу спадкового майна АДРЕСА_2 (раніше АДРЕСА_1 .

Представник відповідача Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області Тесейко О.Ф. у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що щодо вирішення поданої заяви покладається на розсуд суду

Третя особа ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином відповідно до вимог ЦПК України, причин неявки суду не повідомив.

За змістом ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Заслухавши думку представника позивача та врахувавши положення ст. 269 ЦПК України, суд постановив протокольну ухвалу про розгляд заяви про виправлення описки у рішенні суду за відсутності учасників справи, які не з`явилися в судове засідання.

У судовому засіданні представник позивача, адвокат Солод В.М., подану заяву про виправлення описки підтримав та просив задовільнити.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про виправлення описки.

Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Тобто, положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

У постанові Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 300/765/15-ц вказано, що "судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності".

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності (такий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.11.2023 у справі № 990/222/23).

Одночасно ВС неодноразово наголошував на тому, що для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

Так, звертаючись до суду з позовною заявою позивачка ОСОБА_1 просила: встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що вона, ОСОБА_1 , є двоюрідною племінницею ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на: житловий будинок з надвірними спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку під будинком, площею 0.2165га, кадастровий номер :01:000:0153, що належали померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Згідно з рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.12.2025, постановленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом, позов задоволений. Встановлено факт, що має юридичне значення а саме, що ОСОБА_1 є двоюрідною племінницею ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок з надвірними спорудами АДРЕСА_1 , котрий належав померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, серії ВМА № 892147, виданим 12.11.2008 державним нотаріусом Чорнобаївської державної нотаріальної контори. Визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на земельну ділянку, площею 0,2165 га, кадастровий номер :01:000:0153, розташовану по АДРЕСА_1 , цільове призначення для ведення особистого підсобного господарства, котра належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 884986 від 14.12.2009. Рішення суду набрало законної сили 16.01.2026.

Згідно з мотивувальною частиною рішення суду, визначаючи склад спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , суд урахував, зокрема, надану позивачкою копію свідоцтва про право на спадщину за заповітом, серії ВМА № 892147, виданого державним нотаріусом Чорнобаївської державної нотаріальної контори 12.11.2008, згідно якого ОСОБА_3 був спадкоємцем майна ОСОБА_4 та успадкував житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований у АДРЕСА_1 , який належав померлій ОСОБА_4 на підставі рішення Чорнобаївського районного суду від 05.12.2005. Право власності на вказане нерухоме майно було зареєстровано за спадкодавцем за реєстраційним номером 13286923. Відповідно до відповіді з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 29.08.2025, ОСОБА_3 був власником будинку АДРЕСА_1 .

Також суд при постановленні рішення урахував надану позивачкою копію Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 884986 від 14.12.2009, згідно котрого ОСОБА_3 був власником земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:0153, площею 0,2165 га, розташованої по АДРЕСА_1 , цільове призначення для ведення особистого підсобного господарства.

Отже, як вбачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 , наданих нею письмових доказів, а також із рішення Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.12.2025, предметом розгляду у даній справі, було визнання за позивачкою права власності на домоволодіння та земельну ділянку, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час розгляду справи позивачка із заявою про зміну предмета позову чи уточнення позовних вимог до суду не зверталася. Відповідно, судом розглянуто позовні вимоги саме у тому обсязі та щодо того об`єкта нерухомого майна, які були визначені позивачкою у поданій позовній заяві.

Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження зміни адреси спірного домоволодіння та земельної ділянки з АДРЕСА_3 під час розгляду справи позивачкою суду надано не було, а тому зазначені обставини не були предметом дослідження та оцінки суду під час ухвалення рішення у справі.

Звертаючись до суду із заявою про виправлення описки у рішенні суду, представник позивача фактично порушує питання про зміну змісту резолютивної частини рішення суду, яке набрало законної сили, шляхом зазначення іншої адреси об`єктів нерухомого майна, ніж та, що була предметом позовних вимог та судового розгляду.

Крім того, доводи заяви ґрунтуються на обставинах та доказах, які не досліджувалися судом під час розгляду справи по суті, що фактично зумовлює необхідність дослідження нових доказів.

Водночас відповідно до положень статті 269 ЦПК України суд вправі виправити у судовому рішенні лише описки або арифметичні помилки, допущені у тексті судового рішення. При цьому виправлення описки не може змінювати зміст судового рішення, його мотивувальну чи резолютивну частину, а також не може призводити до вирішення питань, які не були предметом судового розгляду.

За таких обставин суд доходить висновку, що заявлені представником позивача вимоги фактично спрямовані не на виправлення технічної описки у судовому рішенні, а на зміну його змісту, що виходить за межі повноважень суду, передбачених ст. 269 ЦПК України.

Керуючись ст. 247, 258-260, 269, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви представника позивача заяву представника позивачки адвоката Солода Валентина Миколайовича про виправлення описки у рішенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.12.2025 відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя Л.О. Шарая