Провадження № 2/641/1779/2026 Справа № 641/939/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2026 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді - Кожихової Г.В.,

за участю секретаря судового засідання - Кузьменко О.М.

розглянув у м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування.

06.02.2026 ОСОБА_1 звернулася до Слобідського районного суду міста Харкова з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 191.

Позовна заява мотивована тим, що підставою для фактичного припинення

шлюбно-сімейних відносин сталі різні погляди на подальшу розбудову шлюбу між нею

та відповідачем, неможливість знайти спільний знаменник у щоденному житті, сварки на

побутовому рівні. На теперішній час сім`я існує формально, кожний з них веде окреме, самостійне життя без єдиного бюджету та витрат на утримання один одного. Мають двох спільних дітей, які проживають разом із позивачем.

Виклад позиції відповідача

Відповідач надав заяву про розгляд справи у його відсутність, з вказівкою про визнання позову.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою Слобідського районного суду міста Харкова від 11.02.2026 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка у судове засідання не з`явилася. В позовній заяві просила розгляд справи проводити без її участі.

Відповідач у судове засідання не з`явився. 24.02.2026 засобами поштового зв`язку до суду направлена заяву, в якій відповідач просить розглядати справу у його відсутність та не заперечує щодо розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин

20.02.2015 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровано шлюб (актовий запис №191), що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 20.02.2015 (оригінал наявний в матеріалах справи).

Від шлюбу у сторін народилися діти: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про народження № 617 від 21.07.2015, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого Комінтернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис про народження № 1483 від 27.12.2019, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Позивач у позові зазначає, що сімейне життя з відповідачем не склалось, оскільки кожен з подружжя має різні погляди на шлюб та сім`ю.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

За приписом статті 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України (далі - СК України) суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Статтею 24 СК України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та п`ятою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини другої статті 36 СК України шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України.

У частині першій статті 104 СК України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. За таких обставин, коли обов`язки дружини та чоловіка зі спільного піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги припинені, подальше збереження шлюбу є неможливим та право на звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу одним із подружжя гарантується державою та забороною примушування до збереження шлюбних відносин (ст. 56 СК України).

Позивачка скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Отже, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя, позицію відповідача, яка погодився з наявністю підстав для розірвання шлюбу, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв`язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Вимог про повернення дошлюбного прізвища позивачкою не заявлялось.

Висновки за результатами розгляду заяви

З огляду на вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу належить до задоволення.

Судовий збір

За приписами ч. 1ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 та 142ЦПК України, а саме у випадку визнання позову суд повертає позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, решту стягує з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 49, 141, 223, 263-265, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, РНОКПП НОМЕР_4 ) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_5 ), зареєстрований 20.02.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 191.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) суму судового збору у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) грн 60 коп за подання до суду позову.

Повернути ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) 50 % сплаченого нею згідно квитанції № 1..1 від 30.01.2026 судового збору за подання позову до суду у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять ) грн 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повний текст рішення складено та підписано 09.03.2026.

Суддя Г.В.Кожихова