Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2178/26
Номер провадження 2/711/1756/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 березня 2026 року суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси Булгакова Ганна Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОТП Банк» про захист прав споживачів,-

в с т а н о в и в:

09.03.2026 ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Дмитренка Р.М., звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до АТ «ОТП Банк», у якому просила:

-визнати недійсним правочин вчинений за Заявою-Анкетою про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № 0001/980/3130066/25/C від 13.08.2025 (зміна умов користування банківськими послугами) до Заяви-Анкети про надання банківських послуг № 0001/980/3130066/25 від 13.08.2025;

-зобов`язати АТ «ОТП Банк» припинити нарахування процентів, комісій, пені та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом за картковим рахунком НОМЕР_1 в АТ «ОТП Банк» відкритим на підставі Заяви-Анкети про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № 0001/980/3130066/25/C від 13.08.2025 (зміна умов користування банківськими послугами) до Заяви-Анкети про надання банківських послуг № 0001/980/3130066/25 від 13.08.2025, що утворилися внаслідок проведення операцій (транзакцій) 13.08.2025;

-зобов`язати АТ «ОТП Банк» скасувати (списати) заборгованість по кредиту, що обліковується за картковим рахунком НОМЕР_1 в АТ«ОТП Банк» на підставі Заяви-Анкети про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № 0001/980/3130066/25/C від 13.08.2025 (зміна умов користування банківськими послугами) до Заяви-Анкети про надання банківських послуг № 0001/980/3130066/25 від 13.08.2025, що утворилися внаслідок проведення операцій (транзакцій) 13.08.2025;

-визнати недійсним правочин вчинений за Заявою-Анкетою про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № 118/980/011503059/17/C від 13.08.2025 (зміна умов користування банківськими послугами) до Заяви-Анкети про надання банківських послуг № 118/980/011503059/17 від 18.07.2017 щодо встановлення кредитної лінії з картковим рахунком (IBAN): НОМЕР_2 , поданої від імені ОСОБА_1 до АТ «ОТП Банк»;

-зобов`язати АТ «ОТП Банк» припинити нарахування процентів, комісій, пені та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом за картковим рахунком НОМЕР_2 в АТ «ОТП Банк» відкритим на підставі Заяви-Анкети про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № 118/980/011503059/17/C від 13.08.2025 (зміна умов користування банківськими послугами) до Заяви-Анкети про надання банківських послуг № 118/980/011503059/17 від 18.07.2017;

-зобов`язати АТ «ОТП Банк» скасувати заборгованість по кредиту, що обліковується за картковим рахунком НОМЕР_2 в АТ«ОТП Банк» відкритого на підставі Заяви-Анкети про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № 118/980/011503059/17/C від 13.08.2025 (зміна умов користування банківськими послугами) до Заяви-Анкети про надання банківських послуг № 118/980/011503059/17 від 18.07.2017, що утворилися внаслідок проведення операцій (транзакцій) 13.08.2025;

-стягнути з АТ «ОТП Банк» моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн. та судові витрати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано для розгляду судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Булгаковій Г.В.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частинами 1, 3 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у статтях 175, 177 ЦПК України.

Частиною 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (частина 6 статті 175 ЦПК України).

Проте, всупереч вищевказаним процесуальним нормам, позовна заява не містить:

-ціни позову. Позивачка зазначає, що позов не містить вимог майнового характеру. Проте вимоги про скасування (списання) заборгованості за кредитними договорами та стягнення моральної шкоди є майновими вимогами, оскільки вони підлягають грошовій оцінці;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги. Зокрема, обґрунтовуючи позов несанкціонованим проведенням операцій та неправомірним нарахуванням заборгованості, позивачка не додала до заяви доказів, які підтверджують факт нарахування конкретних сум (виписки за рахунками, розрахунок заборгованості). Суд бере до уваги, що представником позивача разом із позовом подано клопотання про витребування відповідних доказів у АТ «ОТП Банк», мотивоване неможливістю їх самостійного отримання (відповідь банку № 68-3-23-23/13227-БТ від 24.11.2025). Водночас суд зауважує, що попередня відмова банку у наданні інформації була спричинена неналежним оформленням адвокатського запиту, а саме відсутністю письмової згоди клієнта на розкриття банківської таємниці. Невжиття належних заходів для отримання доказів у досудовому порядку (шляхом коректного оформлення запитів) не звільняє позивачку від обов`язку зазначити в позові наявні у неї відомості про розмір боргу та надати всі наявні документи, що підтверджують викладені обставини (наприклад, копії повідомлень від банку, скріншоти з системи дистанційного обслуговування тощо).

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, коло платників, об`єкти та розміри ставок, а також порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 2 статті 4 зазначеного Закону за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання позовної заяви немайнового характеру ставка становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

За загальним правилом підсудності (частина 2 статті 27 ЦПК України), позови до юридичних осіб пред`являються до суду за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Водночас процесуальним законом передбачено випадки альтернативної підсудності. Зокрема, згідно з частиною 5 статті 28 ЦПК України, позови про захист прав споживачів можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування споживача або за місцем заподіяння шкоди чи виконання договору.

Позивачка подала позов до Придніпровського районного суду м. Черкаси, скориставшись правилами альтернативної підсудності та посилаючись на належність спору до категорії справ про захист прав споживачів.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачка зазначила, що 13.08.2025 після телефонної розмови з особами, які представилися працівниками банку, вона ввела певні коди у мобільному додатку, що призвело до несанкціонованої зміни її фінансового номера, входу до системи з невідомого пристрою («iPhone 11 Pro Max») та подальшого відкриття кредитних лімітів і списання коштів на користь третіх осіб ( ОСОБА_2 ). За даним фактом правоохоронними органами розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002742.

Відповідно до преамбули Закону України «Про захист прав споживачів», цей Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Згідно з пунктами 17, 22 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» послуга - діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб; споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на безпеку продукції та звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав.

Відповідно до статті 21 Закону України «Про захист прав споживачів», крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та пов`язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо:1) при реалізації продукції будь-яким чином порушується право споживача на свободу вибору продукції; 2) при реалізації продукції будь-яким чином порушується свобода волевиявлення споживача та/або висловлене ним волевиявлення; 3) при наданні послуги, від якої споживач не може відмовитись, а одержати може лише в одного виконавця, виконавець нав`язує такі умови одержання послуги, які ставлять споживача у нерівне становище порівняно з іншими споживачами та/або виконавцями, не надають споживачеві однакових гарантій відшкодування шкоди, завданої невиконанням (неналежним виконанням) сторонами умов договору; 4) порушується принцип рівності сторін договору, учасником якого є споживач; 5) будь-яким чином (крім випадків, передбачених законом) обмежується право споживача на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про відповідну продукцію; 6) споживачу реалізовано продукцію, яка є небезпечною, неналежної якості, фальсифікованою; 7) ціну продукції визначено неналежним чином; 8) документи, які підтверджують виконання договору, учасником якого є споживач, своєчасно не передано (надано) споживачу.

Виходячи з системного аналізу положень Закону України «Про захист прав споживачів», для того, щоб особа була звільнена від сплати судового збору та мала право на застосування правил альтернативної підсудності, недостатньо лише формального посилання на статус споживача. Позов повинен містити предмет та обставини, які безпосередньо вказують на порушення прав позивача саме як споживача банківських послуг (наприклад, щодо якості обслуговування, безпеки банківського продукту чи повноти наданої інформації).

Натомість предметом цього позову є правові наслідки дій третіх осіб, пов`язаних із несанкціонованим доступом до рахунків та вчиненням правочинів без волевиявлення позивачки. Суд наголошує, що оспорювання заборгованості, яка виникла внаслідок ймовірних шахрайських дій після укладення договору, за своєю правовою природою є загальним цивільно-правовим спором щодо відповідальності банку за неналежне виконання платіжних операцій. Такі відносини регулюються спеціальним законодавством, зокрема Законом України «Про платіжні послуги» та статтями 1071, 1073 ЦК України.

З огляду на викладене, суд вважає, що на дані правовідносини не поширюється дія Закону України «Про захист прав споживачів». Отже, позивачка має сплатити судовий збір за кожну заявлену вимогу (майнову та немайнову) та визначити підсудність справи за загальними правилами (стаття 27 ЦПК України - за місцезнаходженням відповідача).

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє заявника та надає йому строк на усунення недоліків.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачці п`ятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачці необхідно надати суду уточнену позовну заяву (відповідно до кількості учасників справи), у якій зазначити ціну позову, виходячи з розміру заборгованості, яку вона просить списати, та суми моральної шкоди. Надати докази сплати судового збору або належне правове обґрунтування звільнення від його сплати на підставах, не пов`язаних із захистом прав споживачів. Надати всі наявні докази, що підтверджують обставини позову (виписки за рахунками, скріншоти системи дистанційного обслуговування тощо).

В разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява, відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України буде вважатися неподаною і повернута позивачці.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 175-177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОТП Банк» про захист прав споживачів - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачці, що у разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г. В. Булгакова