Справа № 759/731/26
УХВАЛА

Іменем України

04 березня 2026 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Васильєва Т.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Начальника управління з питань звернень громадян апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Бричко Оксани Леонідівни, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Апарат виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про встановлення факту вчинення мобінгу у сфері праці та відшкодування моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

До Вінницького районного суду Вінницької області 24.02.2026 на підставі ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 20.01.2026 до вирішення питання про відкриття провадження надійшли за підсудністю матеріали вищевказаної позовної заяви ОСОБА_1 до Начальника управління з питань звернень громадян апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Бричко Оксани Леонідівни, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Апарат виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про встановлення факту вчинення мобінгу у сфері праці та відшкодування моральної шкоди, в якій позивачка просить суд: 1) встановити факт мобінгу у сфері праці стосовно неї; 2) стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 50 000 грн, 3) стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 50 000 грн.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, вивчивши матеріали позовної заяви, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, суд повертає позовну заяву, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Частиною 1 ст. 188 ЦПК України визначено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Та ч. 4 ст. 188 ЦПК України визначено, що не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

А саме, предметом спору у даній справі є правові вимоги позивачки про встановлення факту мобінгу (цькування)у сфері праці відносно позивачки з боку відповідачів та відшкодування ними моральної шкоди, завданої внаслідок їх дій. Та позивачка і відповідач 1. Начальник управління з питань звернень громадян апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Бричко О.Л. є державними службовцями і позивачка просить встановити факт мобінгу щодо неї під час державної служби в Апараті виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в тому числі, здійснення дисциплінарного провадження щодо неї як державного службовця на підставі ст.ст. 64 - 77 Закону України "Про державну службу" та Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Мінстрів України від 04.12.2019 № 1039, що було вчиненено відносно неї відповідачем 1, як посадовою особою зазначеного державного органу під час публічної служби.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства: цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

При визначенні предметної та/або суб`єктної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється у порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами (частина перша статті 19 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Публічною службою є діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування (пункт 17 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно з частиною п`ятою статті 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами за правилами цивільного або господарського судочинства.

Тобто, оскільки позивачка ОСОБА_1 заявляє позовні вимоги в зв`язку з проходженням нею публічної служби як державним службовцем в Київській міській раді (апараті виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), її позовні вимоги, заявлені до відповідача 1, а саме начальника управління з питань звернень громадян апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Бричко О.Л., в частині встановлення факту мобінгу (цькування)у сфері праці під час такої служби та стягнення з посадової особи завданої під час такої публічної служби моральної шкоди, мають розглядатися за правилами адміністративного судочинства.

Така позиція відповідає правовій позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22.10.2025 року у справі № 463/7626/23 (провадження № 61-17386св24), який встановив, що оскільки позивачка проходила публічну службу в сільській раді, тому позовні вимоги, які були заявлені позивачкою в зазначеній справі, що переглядалася Верховним Судом, а саме про визнання фактів мобінгу (цькування) та їх усунення (без подальшого припинення з працівником трудової діяльності на період розгляду провадження у справі) та стягнення моральної шкоди, мають розглядатися за правилами адміністративного судочинства. В зв`язку з цим, постановлені у справі рішення були скасовані, а провадження в справі закрито.

Та позивачці слід врахувати, що порушення правил юрисдикції загальних судів, визначених статтями 19-22 ЦПК України, є обов`язковою підставою для скасування рішення незалежно від правильності судового рішення по суті спору (ч. 2 ст. 377, ч. 2 ст. 414 ЦПК України).

За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що спільний розгляд об`єднаних позивачкою в одну позовну заяву вимог, тобто до посадової особи державного органу щодо здійснення повноважень під час державної служби (відповідач 1) та до фізичної особи, яка не проходить таку публічну службу (відповідач 2), суперечить приписам ст. 188 ЦПК України, оскільки одночасний розгляд таких об`єднаних позивачкою позовних вимог, які підлягають до розгляду в порядку різного судочинства, не передбачено чинним законодавством та суперечить ч. 4 ст. 188 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачка при поданні позову порушила правила щодо об`єднання позовних вимог, а тому позовна заява підлягає поверненню позивачці на підставі п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

При цьому, суд звертає увагу позивачки на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст. 128, 135, 138, 185, 188 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Начальника управління з питань звернень громадян апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Бричко Оксани Леонідівни, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Апарат виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про встановлення факту вчинення мобінгу у сфері праці та відшкодування моральної шкоди, повернути позивачці.

Роз`яснити позивачці, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Суддя: