Справа № 209/3532/20
Провадження № 2-п/209/18/26
У Х В А Л А

Іменем України

06 березня 2026 року м. Кам`янське

Суддя Дніпровського районного суду міста Кам`янського Юрченко Я.О., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 03.02.2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 03.02.2021 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк», заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 13.05.2019 року, яка утворилась станом на 02.11.2020 року, в розмірі 14262,20 грн. та сплачений судовий збір в сумі 2102,00 грн., а всього 16364,20 грн..

02.03.2026 року від представника відповідача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2 через канцелярію суду за вх. 3833 надійшла заява про перегляд вищезазначеного заочного рішення від 03.02.2021 року, мотивуючи свою позицію тим, що відповідач ОСОБА_1 повний текст рішення не отримувала, про існування рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 03.02.2021 року стало відомо з додатку «Дія», який було встановлено на мобільний телефон 26.12.2025 року. З повним текстом судового рішення та матеріалами цивільної справи 08.01.2026 року представник позивача ознайомився через підсистему «Електронний суд». Зазначає, що у зв`язку з довготривалими вимкненнями світла, представник був позбавлений завчасно сформувати заяву про перегляд заочного рішення, у зв`язку з чим просить поновити пропущений строк. Крім того, відповідач належним чином не був повідомлений про розгляд цивільної справи, не висловив свою позиції щодо розрахунку заборгованості, оскільки сума боргу не відповідає дійсності.

Суд, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення та додані до неї документи, перевіривши матеріали цивільної справи, дійшов наступного висновку.

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Одними з основних засад (принципів) цивільного судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і змагальність сторін (частина третя статті 2 ЦПК України).

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом.

В силу ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу (частина п`ята статті 124 ЦПК України).

Статтею 126 ЦПК України визначено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних стоків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущений строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Із положень стаття 284 ЦПК України слідує, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як передбачено статтею 272 ЦПК України , копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення.

Учасники справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету-рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Днем вручення судового рішення, зокрема, є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Аналіз вказаних процесуальних норм права дає підстави для висновку, що при прийнятті процесуальних рішень і застосуванні будь-яких процесуальних норм суд має керуватись у першу чергу основним завданням цивільного судочинства, яким є ефективний захист прав та інтересів особи.

Для реалізації цієї мети суд забезпечує дотримання основних засад (принципів) цивільного судочинства, до яких, зокрема, відносяться рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і змагальність сторін.

Сутність принципу процесуальної рівності сторін полягає у тому, що сторони у цивільному процесі наділяються рівними процесуальними правами та несуть рівні процесуальні обов`язки незалежно від свого процесуального статусу. У поєднанні з принципом змагальності сторін досягається реальна рівність сторін у процесі.

Сторони зобов`язані реалізувати свої права та виконати свої обов`язки в межах установлених законом або судом процесуальних строків.

Закінчення строку тягне за собою втрату стороною права на вчинення процесуальної дії, для якої цей строк було встановлено, водночас, якщо суд визнає причини пропуску процесуального строку поважними, то такий строк підлягає поновленню.

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для учасника судового процесу на вчинення процесуальної дії.

Процесуальний закон встановлює порядок перегляду судом першої інстанції заочного рішення. Такий перегляд здійснюється судом, який ухвалив заочне рішення, за належно оформленою заявою відповідача.

Відповідач вправі подати заяву про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення. При цьому суд зобов`язаний поновити строк на подання такої заяви, якщо вона подана протягом двадцяти днів з дня вручення відповідачу повного заочного рішення суду, або в разі пропуску відповідачем строку з інших поважних причин.

Серед іншого, днем вручення фізичній особі судового рішення є день проставлення відділенням поштового зв`язку у поштовому повідомленні відмітки про відсутність адресата за зареєстрованим у встановленому законом порядку місці проживання.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 червня 2024 року (справа №756/11081/20) сформулювала висновок про те, що оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення, є залишення такої заяви без розгляду на підставі частини другої статті 126 ЦПК України, а не без задоволення.

Поновлення строку на перегляд заочного рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України. Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження остаточного судового рішення є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці ЄСПЛ. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, пропущеного на значний термін, є порушенням вимог статті 6 Конвенції щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута. Судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Зазначена позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 25.04.2022 у справі № 2-971/10, провадження № 61-20ск22.

Із матеріалів справи слідує, що 27.11.2020 року до Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Адреса реєстрації відповідача ОСОБА_1 у позовній заяві зазначена: АДРЕСА_1 .

На виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України судом 30.11.2020 року направлено запит до відділу формування та ведення реєстру територіальної громади Кам`янської міської ради щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_1 ..

Згідно одержаної відповіді вищевказаного відділу, яка надійшла до суду 08.12.2020 року, місце реєстрації ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є: АДРЕСА_2 , з 09.02.2001 року по теперішній час.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 10.12.2020 року було відкрито провадження у справі та вирішено питання про її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Копію вказаної ухвалу суду разом із копією позовної заяви та доданих до неї документів було направлено рекомендованим листом на адресу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), проте вказані документи повернуті до суду із зазначенням причини повернення "адресат відсутній за зазначеною адресою".

Оскільки ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, суд розглянув справу за її відсутності та ухвалив 03.02.2021 року заочне рішення по суті спору, яким позов Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк», заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 13.05.2019 року, яка утворилась станом на 02.11.2020 року, в розмірі 14262,20 грн. та сплачений судовий збір в сумі 2102,00 грн., а всього 16364,20 грн..

Крім того, інформація щодо судового розгляду справи є загальнодоступною, оскільки розміщена на офіційному веб-порталі «Судова влада України».

Отже, суд вважає, що ОСОБА_1 була обізнана про існування судового провадження у справі та висунення Акціонерного товариства «Універсал Банк» до неї вимог про стягнення заборгованості за кредитним договором.

17.12.2021 року судом було надіслано на адресу останнього відомого місця проживання ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) рекомендованим листом з повідомленням про вручення копію заочного рішення. Це поштове відправлення було повернуте до суду з відміткою відділення зв`язку 05.03.2021 року про його невручення через відсутність адресата.

Із відкритих даних Єдиного державного реєстру судових рішень https://reyestr.court.gov.ua/Review/94606151 суд встановив, що копія повного вищевказаного заочного рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надіслана судом до реєстру 03.02.2021 року, зареєстрована 04.02.2021 року, загальний доступ до рішення суду надано 05.02.2021 року.

Заяв чи клопотань про ознайомлення з матеріалами справи до подання заяви про перегляд заочного рішення від 02.03.2026 року відповідач ОСОБА_1 не подавала та з матеріалами справи не ознайомлювалася.

11.03.2021 року за вих. 209/3532/20/2403/21 Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, Акціонерному товариству «Універсал Банк» було надіслано виконавчі листи та копію заочного рішення у справі № 209/3532/20.

З огляду на приписи процесуального закону, ОСОБА_1 отримала повне заочне рішення 26.12.2025 року та мала можливість подати заяву про його перегляд до 14.01.2026 року, натомість заява про скасування заочного рішення із заявою про поновлення строку на її подання, подані представником лише 02.03.2026 року.

До матеріалів заяви про перегляд заочного рішення не долучено жодних доказів на підтвердження наявності будь-яких обставин, які б перешкоджали ОСОБА_1 подати заяву про перегляд заочного рішення у встановлений ст. 284 ЦПК України 20-денний строк, починаючи з 26.12.2026 року .

Встановивши відсутність у ОСОБА_1 та її представника об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання нею заяви про перегляд заочного рішення в строки, визначені процесуальним законом, суд дійшов висновку про залишення її заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, а заяви про перегляд заочного рішення без розгляду.

Посилання представника ОСОБА_2 на те, що з повним заочним рішенням та матеріалами цивільної справи він ознайомився 08.01.2026 року, через підсистему «Електронний суд» та довготривалими вимкненнями світла, був позбавлений завчасно сформувати заяву про перегляд заочного рішення, суд не приймає до уваги, оскільки вони спростовуються вищенаведеними нормами закону.

Керуючись статями 126, 127, 287, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити представнику відповідача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2 у поновленні строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 03.02.2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 03.02.2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я.О.Юрченко