Справа №295/9658/24
УХВАЛА

19.01.2026 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючої судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Ходоровської І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

заяву ОСОБА_1

про перегляд заочного рішення по справі

за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс»

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Богунського районного суду м.Житомира від 25.11.2024 та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Заяву мотивовано тим, що відповідач була позбавлена можливості скористалась своїм правом на участь в судовому процесі, оскільки про розгляд справи їй не було відомо, позовну заяву з додатками, ухвалу про відкриття провадження, не отримувала та була позбавлена права на об`єктивний судовий розгляд. ТОВ «Укр Кредит Фінанс» звернулось до суду з позовною заявою ще в червні 2024 року, проте, як вбачається з матеріалів справи, всі листи, які були направлені на адресу відповідача, повернулися відправнику. Як зазначає заявник, вона вважала, що на час оплати останніх сум погашення кредиту між відповідачем та ТОВ «Укр Кредит Фінанс» було досягнуто мирного врегулювання спору, оскільки вона здійснила погашення залишку по кредиту в сумі 10000 грн і працівники ТОВ «Укр Кредит Фінанс» більше не зв`язувалися з нею з питань щодо додаткового погашення кредиту. Зазначає, що зобов`язання виконувала належним чином,а якщо виникли розбіжності в обслуговуванні кредитної лінії №1304-8531, ТОВ «Укр Кредит Фінанс» згідно з кредитним договором №1304-8531 від 20.11.2023 повинен був повідомити про розбіжності в оплаті зазначеної кредитної лінії засобами електронного повідомлення, як звичайно і відбувалось за весь час фінансової взаємодії з позивачем.

Заявник та її представник у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причин неявки не повідомили.

Нормами п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України визначено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Судом неодноразово задовольнялись клопотання заявника та її представника про відкладення судових засідань, у судове засідання, яким завершується розгляд заяви, сторона заявника не з`явилась та про причини неявки не повідомила, отже суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив.

У відповідності до ч.1 ст.287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Встановлено, що заочним рішенням Богунського районного суду м.Житомира від 25.11.2024 позовну заяву Товариство з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» заборгованість за Договором про відкриття кредитної лінії №1304-8531 від 20.11.2023 у розмірі 43 000,00 грн, з яких: прострочена заборгованість за кредитом 9 200,00 грн; прострочена заборгованість за нарахованими процентами 33 800,00 грн, а також вирішено стягнути судовий збір у розмірі 2 422,40 грн (а.с. 59-60).

Статтею 285 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення, зокрема, повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно з ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Оцінивши наведені в заяві про перегляд заочного рішення доводи, суд приходить висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

З матеріалів справи вбачається, що місце проживання ОСОБА_1 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується відомостями Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області від 24.04.2024.

Копія позовної заяви з доданими до неї документами направлялися позивачем на адресу ОСОБА_1 у порядку, визначеному п. 2 ч. 1 ст. 177, ст. 43 ЦПК України, що підтверджується доданими до позовної заяви описом вкладення у лист та квитанцією поштової служби «Е-Пост».

Копія ухвали про відкриття провадження у справі направлялася на адресу зареєстрованого місця проживання ОСОБА_1 , однак поштове відправлення повернулося до суду не врученим з відміткою пошти у довідці про причини невручення «за закінченням терміну зберігання».

Отже, судом вживалися заходи, передбачені нормами ЦПК України, для повідомлення відповідача про розгляд справи.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 22.03.2024 у справі №922/1648/19 у разі, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 13.01.2020 у справі №910/22873/17 та від 14.08.2020 у справі №904/2584/19.

При цьому, суд враховує, що встановлений Правилами надання послуг поштового зв`язку строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з надісланим йому судовим рішенням.

Враховуючи відсутність у матеріалах справи доказів наявності порушень Правил надання послуг поштового зв`язку, допущених оператором поштового зв`язку під час вручення поштового відправлення ОСОБА_1 , факт неотримання відповідачем поштової кореспонденції, якою суд, з дотриманням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу про відкриття провадження у справі за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і незвернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

Крім того, згідно з правовими висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постановах Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19 від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 27.02.2023 у справі №909/548/16, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду.

При цьому, суд забезпечив дотримання процесуальних прав відповідача шляхом ухвалення заочного рішення та надання відповідачу можливості звернутися до суду із заявою про його перегляд.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що:

- відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин,

- докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, заочне рішення підлягає скасування за сукупністю двох умов: наявність поважних причин неявки у судове засідання та неподання відзиву та істотність доказів, на які посилається відповідач, для правильного вирішення справи.

Заява відповідача про скасування заочного рішення не містить посилання на жодні докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, та до заяви такі докази не долучені.

Заявник вказує, щозобов`язання виконувала належним чином, здійснювала оплати за кредитним договором, однак жодних доказів, які підтверджують такі обставини, до суду не надала.

Згідно з п.1 ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Приймаючи до уваги викладене та враховуючи, що до заяви про перегляд заочного рішення суду взагалі не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, відтак, підстав для скасування заочного рішення, передбачених ч.1 ст.288 ЦПК України, немає, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 287, 288 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення - залишити без задоволення.

Одночасно суд роз`яснює, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Воробйова