У х в а л а

10 березня 2026 року

м. Київ

Справа № 383/934/24

Провадження № 61-1402ск26

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник), інтереси якого представляє адвокат Березовська Ірина Анатоліївна (далі - адвокат),

на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29 травня 2025 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 12 листопада 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_2 (далі - позивач) до скаржника про визнання відсутнім права оренди земельної ділянки та

в с т а н о в и в:

1. 12 січня 2026 року скаржник подав до Верховного Суду касаційну скаргу на зазначені судові рішення.

2. 20 січня 2026 року Верховний Суду у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою повернув касаційну скаргу.

3. 30 січня 2026 року скаржник повторно подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просив скасувати зазначені судові рішення та скерувати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

4. За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.

5. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.

(1) Щодо строку на касаційне оскарження

6. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 ЦПК України).

6.1. Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними (частина перша статті 127 ЦПК України).

6.2. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

6.3. До касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності (пункт 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

6.4. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу (частина третя статті 390 ЦПК України).

6.5. 12 листопада 2025 року апеляційний суд проголосив вступну та резолютивну частини оскарженої постанови, повний текст якої склав 11 грудня 2025 року. Скаржник подав касаційну скаргу 30 січня 2026 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження. Просив поновити йому строк на касаційне оскарження. Обґрунтував тим, що вперше він подав касаційну скаргу 12 січня 2026 року, тобто протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення, однак 20 січня 2026 року Верховний Суд таку скаргу повернув. Доказів, які підтверджують дату отримання копії ухвали про повернення касаційної скарги, скаржник не надав, чому подав повторно касаційну скаргу через десять днів з дня постановлення ухвали про повернення його касаційної скарги, не пояснив.

6.6. З огляду на вказане скаржник має додатково обґрунтувати поважність причини пропуску строку на касаційне оскарження та необхідності його поновлення, надавши відповідну інформацію з належним підтвердженням.

(2) Щодо дотримання принципу рівності

7. За змістом пункту 7 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

7.1. Скаржник не додав до касаційної скарги копії доданих до неї матеріалів для позивача. ЦПК України не передбачає для особи, яка оскаржує судові рішення, можливості визначати, які матеріали, що додаються до касаційної скарги, не надавати іншим учасникам справи. Більше того, якби скаржник подав касаційну скаргу разом із доданими до неї матеріалами в електронній формі через електронний кабінет, інший учасник справи за наявності такого кабінету теж не був би обмеженим у можливості ознайомлення з відповідними додатками. Тому скаржник має надати копії зазначених документів для іншого учасника справи.

(3) Щодо сплати судового збору

8. До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

8.1. Скаржник додав до касаційної скарги квитанцію про сплату 30 січня 2026 року 2 466,61 грн судового збору, розмір якого не підтвердив.

8.2. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).

8.3. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

8.4. За змістом підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

8.5. За змістом підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024рік» із 1 січня 2024 року становив 3 028,00 грн.

8.6. У липні 2024 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати відсутнім у скаржника право оренди земельної ділянки площею 9,3135 га і з кадастровим номером :02:000:0085 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Павлогірківської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області (далі - земельна ділянка).

Суд першої інстанції задовольнив позов. Апеляційний суд погодився з цим рішенням. Скаржник оскаржив судові рішення в цілому, тобто щодо однієї вимоги майнового характеру.

8.7. Такий спосіб захисту, як визнання права, може застосовуватися для захисту (невизнання чи оспорювання) різноманітних приватних прав (зобов`язальних, речових, виключних, спадкових, права на частку в спільній частковій власності і т. д.). За своєю суттю такий спосіб захисту як визнання права охоплює і визнання права відсутнім. Належним способом захисту прав орендодавця, який вважає, що зареєстроване право оренди відсутнє, є його вимога до особи, за якою зареєстроване право оренди, про визнання відсутнім права оренди. Судове рішення про задоволення такої вимоги є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про припинення права оренди відповідача (див. mutatismutandis постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 листопада 2023 року у справі № 513/879/19 (пункт 55), Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 19 лютого 2024 року у справі № 567/3/22).

8.8. Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (пункт 2 частини першої статті 176 ЦПК України).

8.9. З огляду на це точний розмір судового збору скаржник повинен розрахувати самостійно на підставі документів, які можуть підтвердити вартість права оренди земельної ділянки, за формулою: вартість х 1 % х 200 % - 2 466,61 грн.

За відсутності документів, які підтверджують дійсну вартість права оренди на земельну ділянку, - доплатити судовий збір до максимального розміру: 3 028,00 х 10 (максимальна ставка за подання касаційної скарги за майновими вимогами) - 2 466,61 грн = 27 813,39 грн.

Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101; НОМЕР_1 ; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 (Касаційний цивільний суд), справа № 383/934/24).

8.10. Скаржник має надати суду документ про доплату судового збору у розмірі, визначеному за законом, та документи, які можуть підтвердити дійсну вартість права оренди земельної ділянки, з копією для іншого учасника справи (пункти 1 і 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

(4) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги

9. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

10. Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі, Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення скаржнику або адвокату. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржнику.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

1. Залишити без рухукасаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29 травня 2025 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 12 листопада 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання відсутнім права оренди земельної ділянки.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима