Справа № 362/2054/26
Провадження № 2/362/3644/26
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

10 березня 2026 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали клопотання / заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, стягнення грошових коштів, припинення частини та стягнення всіх понесених судових витрат,

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду із вказаним клопотанням / заявою, перевіривши яке, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2, 3, 4, 5 і 8 частини третьої статті 175 ЦПК України, клопотання / заява не містить:

-повну адресу місця проживання позивача, оскільки не вказано назву району в адміністративних межах якого розташоване село Велика Бугаївка;

-повну адресу місця проживання відповідача, оскільки не вказано назву району в адміністративних межах якого розташоване місто Васильків;

-дійсну адресу місця проживання відповідача, оскільки в місті Василькові Обухівського району Київської області не існує вулиці «декабристів»;

-дійсну, реальну, справжню ціну позову;

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Насамперед, заявнику необхідно звернути увагу на те, що ним подано до суду «клопотання / заяву», а не позовну заяву!

Зокрема, в системі «Електронний суд» заявник створив «клопотання / заява», тоді як вказана система має окремий шаблон: «позовна заява про поділ спільного майна».

Отже, якщо особа бажає подати позов до суду, то вона створює документ в шаблоні «позовна заява»!

У випадку, коли особа звернулася до суду із «клопотанням / заявою», а не позовом, то вона не набуває статусу позивача, а є заявником!

Тобто, заявнику слід вирішити, що він подає до суду: «клопотання / заяву» чи позовну заяву!

Також, заявнику необхідно вказати дійсну, реальну, справжню ціну позову.

У пунктах першому і другому прохальної частини клопотання / заяви містяться вимоги про визнання права власності.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно, ціна позову визначається вартістю майна.

Зокрема, адвокат додав до клопотання / заяви висновки про вартість спірних транспортних засобів.

Однак, адвокат не надав суду висновок про вартість спірних житлового будинку і земельної ділянки.

Як наслідок, адвокату слід вказати ціну позову, що складається із суми вартості відповідних часток житлового будинку і земельної ділянки та транспортних засобів.

Також, вимоги пункту п`ятого прохальної частини клопотання / заяви не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки вони взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладене у пункті п`ятому прохальної частини клопотання / заяви прохання не є способом захисту цивільних прав який використовується при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про розподіл судових витрат, про що адвокат просить у вказаному пункті прохальної частини клопотання / заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Тобто, адвокату слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині.

Одночасно, адвокату необхідно врахувати, що позивач не має процесуального права заявляти позовні вимоги в інтересах відповідача, адже позов подається на захист прав позивача, а не відповідача.

Як наслідок, адвокату слід вирішити питання стосовно юридичної необхідності та доцільності формулювання заявлених в інтересах відповідача позовних вимог викладених у пунктах першому і другому прохальної частини.

Відповідач має право самостійно захищати свої права якщо буде вважати їх порушеними.

У позивача відсутня необхідність заявлення позовних вимог від імені та в інтересах відповідача.

Крім того, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що: діти проживають разом із позивачем; фактичні шлюбні відносини між подружжям були припинені на початку грудня 2025 року).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві усі обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що: діти проживають разом із позивачем; фактичні шлюбні відносини між подружжям були припинені на початку грудня 2025 року).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що: діти проживають разом із позивачем; фактичні шлюбні відносини між подружжям були припинені на початку грудня 2025 року).

Як прилад: у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

Наприклад:

- «діти проживають разом із позивачем, що підтверджується …. »;

- «фактичні шлюбні відносини між подружжям були припинені на початку грудня 2025 року, що підтверджується …. ».

До того, при подачі позову слід обов`язково дотримуватись вимог статті 177 ЦПК України.

Натомість, в порушення вимог частини першої статті 177 ЦПК України, адвокат не додав до клопотання / заяви доказ надсилання відповідачу копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

По-перше, у доданих документах не відображено, що саме було відправлено адресату, оскільки відсутній опис вкладення.

По-друге, дане поштове відправлення не надіслане відповідачу, оскільки відповідач проживає в місті Василькові Обухівського району Київської області.

Серед іншого, в порушення вимог частини четвертої статті 177 ЦПК України, до клопотання / заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Адвокату необхідно врахувати вимоги частини третьої статті 6 Закону України «Про судових збір», відповідно до якої за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено фактично десять позовних вимог (вимоги пункту п`ятого прохальної частини клопотання / заяви абсолютно не є позовними вимогами):

-чотири немайнового характеру про:

1.припинення частки ОСОБА_1 у транспортному засобі марки «RENAULT KANGOO»;

2.припинення частки ОСОБА_1 у транспортному засобі марки «ЗАЗ LANOS»;

3.припинення частки ОСОБА_1 у транспортному засобі марки «MINI COOPER»;

4.припинення частки ОСОБА_1 у транспортному засобі марки «BMW I3»;

і

- шість майнового характеру, про:

1.визнання за ОСОБА_1 права власності на 2/3 частки в житловому будинку;

2.визнання за ОСОБА_2 права власності на 1/3 частки в житловому будинку;

3.визнання за ОСОБА_1 права власності на 2/3 частки земельної ділянки;

4.визнання за ОСОБА_2 права власності на 1/3 частки земельної ділянки;

5.визнання за ОСОБА_1 права власності на транспортний засіб марки «AUDI E-TRON»;

6.стягнення на користь ОСОБА_1 з ОСОБА_2 грошової компенсації,

позивачці слід сплатити судовий збір за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру, за кожну із чотирьох позовних вимог немайнового характеру та одну загальну вимогою майнового за ціною позову.

Серед іншого, вирішуючи окреме клопотання адвоката про звільнення поповича від сплати судового збору, слід звернути увагу на те, що відповідно до вимог цивільного процесуального закону, суд може своєю ухвалою звільнити від сплати судового збору лише і тільки враховуючи майновий стан сторони.

Вирішуючи дане клопотання, слід врахувати наступне.

Норма пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Зокрема, у справі наявні відомості Пенсійного фонду України за формою ОК-5 про суми доходів позивача за 2025 рік у яких відображено нараховані офіційні доходи позивача за вказаний період часу.

Натомість, суд вважає, що зазначених відомостей недостатньо для висновку про незадовільний майновий стан позивача, оскільки суду не надано інформацію про наявність у позивача інших доходів та належність позивачу на праві приватної власності рухомого і нерухомого майна.

Як наслідок, суд об`єктивно позбавлений можливості в повному обсязі дослідити майновий стан позивача.

Також, суд враховує викладений за змістом позову орієнований розрахунок судових витрат позивача, який складається із витрат позивача на правову допомогу адвоката із орієнтовним розміром 80 000 гривень 00 копійок, що безумовно вказує на задовільний майновий стан позивача, який дозволяє йому здійснювати грошові витрати в зазначеному розмірі.

У зв`язку з цим, суд вважає не доведеним факт такого майнового стану позивача, що дає підстави для звільнення позивача від сплати судового збору.

Тобто, суд не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

У зв`язку із цим, адвокату необхідно усунути зазначені недоліки у спосіб: шляхом подання позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити адвоката та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання адвоката про звільнення позивача від сплати судового збору.

Залишити без руху клопотання / заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, стягнення грошових коштів, припинення частини та стягнення всіх понесених судових витрат.

Повідомити про вказане адвоката та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя