Суддя Саркісян О. А.
Провадження № 2-о/644/60/26
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2025 року

Індустріальний районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Саркісян О.А.,

за участю секретаря - Мухіна Є.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження в приміщенні Індустріального районного суду м. Харкова цивільну справу №644/10281/25 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особа - Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення,-

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , через систему «Електронний суд», звернулась до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що шлюб між чоловіком ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) та дружиною ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) було розірвано 20.12.2016, і про це було складено актовий запис № 196 від 20.12.2016 Орджонікідзевським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Свої вимоги мотивує тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у шлюбі, який був офіційно зареєстрований в Україні у органі державної реєстрації актів цивільного стану громадян. За їх спільною заявою в органі ДРАЦС у порядку статті 106 Сімейного кодексу України шлюб між чоловіком ОСОБА_2 та дружиною ОСОБА_1 було припинено внаслідок його розірвання, про що 20.12.2016 складено актовий запис № 196, Орджонікідзевським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області. Цим же органом ДРАЦС було видане свідоцтва про розірвання шлюбу. ОСОБА_1 видано свідоцтво про розірвання шлюбу від 20.12.2016 серія НОМЕР_3 . У подальші роки вона постійно проживала на території Республіки Польща, та згідно з законодавством цієї держави має право набути громадянство Республіки Польща.. Зібравши всі необхідні документи, вона звернулася до місцевого органу виконавчої влади (воєводства) Республіки Польща для подачі заяви про набуття польського громадянства. Проте, при подачі заяви про набуття громадянства з додатками їй була надана усна відмова у прийнятті документів з причини того, що на підтвердження факту припинення шлюбу та не перебування у шлюбних відносинах вона надала свідоцтво про розірвання шлюбу в Україні, а не рішення суду з України про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Водночас, їй державними службовцями Республіки Польща було надане роз`яснення, що за польським законодавством припинення (розірвання) шлюбу відбувається лише за рішенням суду (у «судовому порядку»), і не проводиться органом ДРАЦС, тобто, у Республіці Польща розірвання шлюбу не проводиться у «адміністративному порядку». Для оформлення повного пакету документів про прийняття її до громадянства Республіки Польща їй необхідно належним чином підтвердити факт припинення шлюбу в Україні,

Ухвалою Індустріального районного суду м. Харкова від 18.12.2025 цивільну справу №644/10281/25 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особа- Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення - прийнято до свого провадження. Розгляд справи проводити в порядку окремого провадження. Призначено судове засідання.

Заявниця ОСОБА_1 , в поданій через систему «Електронний суд» заяві, просить проводити розгляд справи без її участі, викладене в заяві підтримала, просила заяву задовольнити.

Представник заінтересованої особи - Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції, у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надали актовий запис про розірвання шлюбу №196 від 20.12.2021.

Заінтересована особа - ОСОБА_2 , через канцелярію суду, надав заяву, в якій просить суд проводити розгляд справи за його відсутності, щодо розгляду заяви покладається на розсуд суду, повідомив, що шлюб з ОСОБА_1 давно розірваний.

Суд, дослідивши та оцінивши надані докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Згідно з ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод чи інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення.

Відповідно до роз`яснень п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення факту реєстрації шлюбу, якщо в органах реєстрації а ктів громадянського стану не зберігся відповідний запис чи відмовлено у його відновленні або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду про встановлення факту реєстрації акту громадянського стану.

Частинами третьою-четвертою статті 49 ЦК України передбачено, що державній реєстрації підлягають народження фізичної особи та її походження, громадянство, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть. Реєстрація актів цивільного стану провадиться відповідно до закону. Народження фізичної особи та її походження, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, шлюб, розірвання шлюбу, зміна імені, смерть підлягають обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян в органах юстиції в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно ст. 106 СК України подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу. Якщо один із подружжя через поважну причину не може особисто подати заяву про розірвання шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану, таку заяву, нотаріально засвідчену або прирівняну до неї, від його імені може подати другий з подружжя.

Орган державної реєстрації актів цивільного стану складає актовий запис про розірвання шлюбу після спливу одного місяця від дня подання такої заяви, якщо вона не була відкликана.

Шлюб розривається незалежно від наявності між подружжям майнового спору.

Питання державної реєстрації актів цивільного стану, в тому числі розірвання шлюбу, врегульовано Законом України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану".

Відповідно до частини першої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану" державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті.

Згідно з частиною другою статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану" державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану.

Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану. Актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується, до спростування його в судовому порядку (частина третя статті 9 цього Закону).

Згідно ст. 15 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», державна реєстрація розірвання шлюбу проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану у встановлених законом випадках. Державна реєстрація розірвання шлюбу подружжя, яке не має дітей, проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання подружжя або одного з них за їх заявою.

У відповідності до ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», про факт державної реєстрації акта цивільного стану органами державної реєстрації актів цивільного стану видається відповідне свідоцтво. Бланки свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану виготовляються за затвердженими Кабінетом Міністрів України зразками та їх описами.

Так судом встановлено, що шлюб між чоловіком ОСОБА_2 та дружиною ОСОБА_1 розірвано 20 грудня 2016 року, складено актовий запис № 196, після державної реєстрації розірвання шлюбу присвоюється прізвище: йому - ОСОБА_2 , їй - ОСОБА_1 , місце державної реєстрації: Орджонікідзевський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу, що видане 20 грудня 2016 року ОСОБА_1 .

Крім того Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надав копію актового запису про розірвання шлюбу №196 від 20 грудня 2016 року.

Аналіз наведених вище правових норм свідчить про те, що якщо державна реєстрація розірвання шлюбу проведена відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану, актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчена, отже діючими нормами ЦПК України не передбачено додаткове встановлення факту розірвання шлюбу.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зробила висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Метою встановлення факту припинення шлюбу внаслідок його розірвання заявниця зазначає, що від встановлення цього факту в українському суді і отримання нею рішення суду про це, яке набрало законної сили, безпосередньо залежить виникнення і зміна її особистих немайнових прав, а конкретно це прямо впливає на можливість реалізації особистого немайнового права на зміну громадянства.

Питання щодо оцінки доказів має вирішуватися з урахуванням загальних положень цивільного процесуального законодавства України щодо належності та допустимості доказів (ст. 76, 77 ЦПК України).

Зокрема, належними, відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування; допустимими за змістом ч. 1 ст. 78 ЦПК України є докази, одержані в порядку, встановленому законом.

Крім того, докази мають бути достовірними, тобто на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч. 1 ст. 79 ЦПК України), а також достатніми, тобто такими, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч. 2 ст. 80 ЦПК України).

Доказів щодо відмови ОСОБА_1 у прийняттті заяви про набуття громадянства у компетентному органі Республіки Польща без належним чином засвідченого рішення Українського суду про розірвання шлюбу, або ж рішення про встановлення судом того факту, що шлюб розірвано в Україні, про що видане свідоцтво суду не надано.

З огляду на вищевикладене, заява ОСОБА_1 про встановлення факту, що шлюб між чоловіком ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) та дружиною ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) було розірвано 20.12.2016, і про це було складено актовий запис № 196 від 20.12.2016 Орджонікідзевським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення по справі в порядку окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 258, 259, 263-265, 315, 319, 352-355, 430 ЦПК України, суд-

в и р і ш и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особа - Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Інформація про сторони:

Заявниця: ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Заінтересовані особи: Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (місцезнаходження: м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, 11, ),

ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Суддя: О.А. Саркісян