У Х В А Л А

11 березня 2026 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Якимець О.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення способу участі батька у вихованні дитини та встановлення графіку побачень,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до Оболонського районного суду міста Києва з вказаним позовом.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 29.12.2025 справу передано на розгляд до Подільського районного суду м. Києва у відповідності до ч. 1 ст. 27 ЦПК України (підсудність справи за місцем проживання відповідача).

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, зокрема, повинна містити:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві, позивач вказує, що він неодноразово намагався вирішити питання побачень з дитиною шляхом перемовин з колишньою дружиною, але безуспішно. А тому, був змушений звернутися листом до Служби у справах дітей Подільської районної в місті Києві державної адміністрації. Після чого, зі слів позивача, його було запрошено на засідання комісії з питань захисту прав дитини Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, яка відбулася 12.11.2025. Після проведення засідання комісії, питання щодо його участі у вихованні доньки (станом на 10.12.2025) так і не врегульовано.

При цьому, доказів на підтвердження вищевказаних обставин суду не надано.

Також, слід зазначити, що згідно зі статтею 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частини перша, друга статті 159 СК України).

У разі наявності спору між батьками про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною, відповідно до ч.4 ст.19 СК України участь органу опіки та піклування у розгляді цих справ є обов`язковою. На підставі ч.5 ст.19 СК України орган опіки та піклування має надати письмовий висновок щодо вирішення спору на підставі відомостей, одержаних від батьків дитини, з приводу усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною, так і заперечень другого з батьків.

Всупереч положенням ст.175 ЦПК України, ст.19 СК України відсутній висновок органу опіки та піклування щодо участі одного із батьків у вихованні дитини, який є обов`язковим при зверненні до суду з позовом, що відноситься до даної категорії справ.

Роз`яснення щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при зверненні до суду у спорах даної категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору, міститься в Постанові Верховного Суду від 17.01.2019 року по справі 638/18531/16-ц.

Крім того, відомості про орган опіки та піклування взагалі не зазначені позивачем в позовній заяві.

Також позивачем не конкретизовано зміст позовних вимог, які носять узагальнений характер, і не містять вимог до відповідача.

Зміст позовних вимог - це вимоги позивача (предмет позову). Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів.

Також, в порушення вимог п. 5, п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить посилань на докази якими діями саме відповідач не визнає, порушує чи оспорює права позивача відносно виховання дитини, в чому саме виник спір між позивачем і відповідачем у цій частині.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду докази наявності спору між сторонами про порядок спілкування батька з дитиною та вчинення відповідачкою перешкод у його спілкуванні з дітьми.

Крім того, в порушення вимог п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Окремо слід звернути увагу позивача на необхідність виконання вимог абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України відповідно до якої у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу для усунення зазначених недоліків строк тривалістю п`ять днів, починаючи з дня вручення даної ухвали.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення способу участі батька у вихованні дитини та встановлення графіку побачень - залишити без руху.

Надати позивачу строк тривалістю п`ять днів для усунення недоліків, починаючи з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. І. Якимець