Справа № 138/2170/25
Провадження №:2/138/645/26
05 березня 2026 року м. Могилів-Подільський
Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Холодової Т.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Паламарчук І.В.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача адвоката Грабара С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, -
08.08.2025 представник позивача адвокат Грабар С.А. звернувся до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області в інтересах ОСОБА_1 з вказаним позовом. Позовні вимоги, з урахуванням заяви про зміну предмету позові від 18.11.2025, обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 під час виконання обов`язків військової служби, пов`язаних із захистом незалежності та територіальної цілісності України, загинув син позивача ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з 1/5 частки квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Позивач є спадкоємцем за законом після смерті сина та прийняла спадщину, звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак нотаріусом було встановлено, що крім позивача спадкоємцем за законом, який прийняв спадщину є також батько померлого - ОСОБА_2 , який на день смерті сина був зареєстрований з ним за однією адресою. Представник позивача зазначає, що ОСОБА_2 , хоча і був зареєстрований за однією адресою із сином, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак за адресою реєстрації не проживав приблизно з 24.10.2022, оскільки виїхав з України та більше не повертався, з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса також не звертався. Вказане свідчить, що ОСОБА_2 не прийняв своєчасно спадщину, що відкрилась після смерті сина та не набув прав на спадкове майно. З цих підстав представник позивача просить визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті сина ОСОБА_4 право власності на 1/5 частку квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1 .
Ухвалою судді Могилів-Подільського міськрайонного суду від 01.09.2025 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, надано відповідачу строк для подання відзиву та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду від 09.12.2025 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.
В судовому засіданні, яке відбулось 25.02.2026, позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Грабар С.А. позовні вимоги підтримали та просили задовольнити з підстав, викладених у позові та заяві про зміну предмета позову, не заперечували щодо винесення заочного рішення. Позивач зазначила, що відповідач за наявною у неї інформацією виїхав до Російської Федерації.
Відповідач ОСОБА_2 , належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання до суду не з`явився без повідомлення причин своєї неявки, правом подання відзиву на позовну заяву не скористався.
Третя особа ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явився, 09.12.2025 подав до суду заяву, в якій не заперечував щодо задоволення позовних вимог та просив розгляд справи проводити без його участі.
Оскільки позивач та її представник не заперечували проти заочного вирішення справи, з урахуванням викладеного вище, це дає підстави суду відповідно до ст. 280 ЦПК України ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до таких висновків.
Суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , а також копією сповіщення сім`ї № 4146 ІНФОРМАЦІЯ_3 від 01.06.2024, згідно якого солдат ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , стрілець-снайпер 3 мотопіхотного відділення 2 мотопіхотного взводу 2 мотопіхотної роти військової частини НОМЕР_2 , загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 під час виконання обов`язків військової служби, завдань пов`язаних із захистом Батьківщини, незалежності та територіальної цілісності України.
Згідно копії Свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 батьками ОСОБА_4 є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
За життя ОСОБА_4 на праві приватної власності належала 1/5 частка квартири, яка розташована за адресою АДРЕСА_2 . Вказане підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло, виданого 10.04.1995 представництвом Фонду держмайна м. Могилева-Подільського, відповідно до якого квартира, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , дійсно належить на праві приватної спільної часткової власності в рівних частках кожному ОСОБА_5 та членам її сім`ї: ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_6 .
На даний час, у зв`язку зі зміною в місті Могилеві-Подільському назв вулиць та нумерації будинків, вказана квартира розташована за адресою АДРЕСА_3 .
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, що передбачено статтею 1217 ЦК України.
Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Реалізація права на спадкування спадкоємцем, закликаним до спадкування, здійснюється шляхом прийняття ним спадщини з подачею до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяви про її прийняття в шестимісячний строк, який починається з часу відкриття спадщини. Вчинення таких дій не вимагається, якщо спадкоємець постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини і протягом шестимісячного терміну, встановленого для прийняття спадщини, не заявив про відмову від неї (ст.ст.1268-1270 ЦК України).
Відповідно до копії довідки № 295, виданої адміністратором відділу надання адміністративних послуг Могилів-Подільської міської ради від 20.06.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , був зареєстрований за місцем проживання за адресою АДРЕСА_1 , до дня своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті вказаної особи за зазначеною адресою також були зареєстровані: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 . Вказане також підтверджується копією Витягу № 2214 про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 20.06.2024.
Як вбачається з матеріалів спадкової справи, позивач ОСОБА_1 25.06.2024 звернулась до приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Поцелуйко І.А. з заявою про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Також, з матеріалів спадкової справи вбачається, що інші особи з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 до органу нотаріату не звертались.
Таким чином позивач є спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_4 і прийняла спадщину в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України, оскільки на час відкриття спадщини проживала із спадкодавцем, вчасно звернулась з заявою про прийняття спадщини після смерті сина, та протягом шестимісячного строку не заявила про відмову від спадщини.
Крім того, спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_4 є батько померлого ОСОБА_2 , який з заявою про прийняття спадщини або з заявою про відмову від прийняття спадщини до органу нотаріату не звертався, про що свідчать матеріали спадкової справи.
Також, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 станом на день смерті свого сина був зареєстрований з ним за однією адресою.
Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Як зазначає позивач в позові, вказані вище обставини перешкоджають їй в оформленні спадщини на належну їй після смерті сина частку квартири в органах нотаріату.
Як вказала в позовній заяві позивач, відповідач ОСОБА_2 приблизно з 24.10.2022 за місцем реєстрації не проживає, а відтак не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та не набув права на спадкове майно відповідно до положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України.
Зокрема, те, що відповідач станом на день смерті ОСОБА_4 не проживав за адресою зареєстрованого місця проживання підтвердили допитані в судовому засіданні свідки.
Так, свідок ОСОБА_7 , яка є сусідкою позивача, суду показала, що вона проживає в будинку АДРЕСА_3 з 1980 року, з моменту здачі будинку в експлуатацію. Свідку відомо, що ОСОБА_2 не проживає за адресою АДРЕСА_1 та останній раз свідок бачила відповідача три роки тому в кінці 2022 року. До вказаного часу свідок бачила їх часто з позивачем, вони жили разом та працювали разом на ринку.
Свідок ОСОБА_8 , яка також є сусідкою позивача, в судовому засіданні дала покази про те, що їй відомо, що ОСОБА_1 жила разом з чоловіком за адресою АДРЕСА_1 , однак чоловік з 2022 року за вказаною адресою не проживає. Хоча раніше, свідок його часто бачила та спілкувалась із ним. Свідок повідомила, що на похороні сина ОСОБА_4 батько був відсутній, також вона його не бачила і після смерті сина.
Враховуючи зазначене вище, суд дійшов висновку, що на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 , його батько ОСОБА_2 постійно не проживав разом із спадкодавцем, хоча і був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , а також у визначений законом строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Отже, позивач є єдиним спадкоємцем після смерті сина ОСОБА_4 .
Відповідно до положення статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно зі ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та Закону України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
За нормами статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Статтею 328 ЦК України встановлено, що право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Оскільки, померлому ОСОБА_4 належало право власності на 1/5 частку квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , то таке право увійшло до складу спадщини після його смерті.
Отже, враховуючи викладене, до позивача в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 перейшло право власності на частку вказаної вище квартири, а відтак суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню.
На підставі викладеного вище та керуючись ст.ст. 16, 328, 392, 1216, 1217, 1218, 1223, 1268-1270 ЦК України, ст.ст. 12, 76-81, 142 ч. 1, 247 ч. 2, 259 ч. 1, 2, 263-265, 273, 280-283, 289 ЦПК України суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити повністю.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 право власності на 1/5 частку квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вінницького апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Позивач, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .
Представник позивача: адвокат Грабар Сергій Анатолійович, адреса для листування: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 .
Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_6 .
Третя особа; ОСОБА_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_7 .
Суддя: Т.Ю. Холодова