Справа № 505/3916/25
№ 2/505/1957/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2026 року м.Подільськ

Подільський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючої - судді Ващук О.В.,

за участю секретаря судового засідання Киларь Н.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Подільськ цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Подільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Подільському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про анулювання актового запису про смерть та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Подільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Подільському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про анулювання актового запису про смерть та зобов`язання вчинити певні дії.

14 листопада 2025 року ухвалою Подільського міськрайонного суду Одеської області позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

11 грудня 2025 року позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Подільського міськрайонного суду Одеської області від 09 січня 2026 року у даній справі відкрито провадження, призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

11 лютого 2026 року та 09 березня 2026 року позивач ОСОБА_1 , який належним чином повідомлений про час і місце проведення підготовчого судового засідання у даній справі, до суду не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року).

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989 року).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у неявці в судові засідання, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи. Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті Судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС.

Також суд зазначає, що після відкриття провадження у справі, позивач ОСОБА_1 двічі не з`являвся в підготовче судове засідання (11 лютого 2026 року та 09 березня 2026 року).

Суд розцінює дії із сторони позивача як зловживання своїми процесуальними правами, що спрямовані на затягування розгляду справи.

Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, не співмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи встановлення явної неповаги до суду чи учасників справи (Постанова ВС від 03 березня 2021 року у справі № 761/27076/19 (провадження № 61-14448св20).

Аналіз частини другої статті 13 ЦК України дає підстави для висновку, що недобросовісна поведінка особи, яка полягає у вчиненні дій, які можуть у майбутньому порушити права інших осіб, є формою зловживання правом.

Термін «зловживання правом» свідчить про те, що ця категорія стосується саме здійснення суб`єктивних цивільних прав, а не виконання обов`язків. Обов`язковою умовою кваліфікації дій особи як зловживання правом є встановлення факту вчинення дій, спрямованих на здійснення належного відповідній особі суб`єктивного цивільного права (Постанова ВС від 12 жовтня 2021 року у справі № 311/2121/19 (провадження № 61-11958св20).

Зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа реалізує свої процесуальні права і вчиняє передбачені процесуальним законодавством процесуальні, дії, але робить це на шкоду іншим особам, з метою, яка не співпадає з завданням цивільного процесу, визначеним у статті 2 ЦПК (справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (Постанова від 20 квітня 2023 року у справі 917/527/18).

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Наслідки, передбачені частиною п`ятою статті 223 ЦПК та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності, і такий наслідок неявки позивача є імперативним.

Вивчивши матеріали справи, суд визнає, що позивач повторно не з`явився до судового засідання, чим зловживає процесуальними правами та затягує розгляд справи, а тому суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в підготовче засідання належним чином повідомленого позивача. Заява про розгляд справи за його відсутності не надійшла до суду.

Судова практика Касаційного суду в складі Верховного Суду України підтверджує, що повторна неявка не обов`язково має відбуватися поспіль (підряд). Визначальним є факт двох або більше неявок в сукупності, за умови, що позивач був належним чином повідомлений про всі засідання.

За таких обставин, враховуючи факт неодноразової неявки позивача в підготовче судове засідання, суд дійшов висновку залишити позовну заяви без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 257, 260 ЦПК України,-

ухвалив :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Подільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Подільському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про анулювання актового запису про смерть та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.В. Ващук