Справа № 369/2857/26
Провадження № 2-о/369/316/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2026 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Лапченко О.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про розірвання шлюбу за заявою подружжя, -

встановила:

до Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про розірвання шлюбу за заявою подружжя.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.02.2026 року заяву було залишено без руху, заявнику був наданий строк для усунення недоліків.

Копію вказаної ухвали суду заявник отримала 25.02.2026 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу в електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд».

Проте у встановлений судом строк заявник зазначені в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.02.2026 року недоліки заяви не усунула, клопотання про продовження процесуальних строків для усунення недоліків заяви не надала.

03.03.2026 року заявник надала додаткові пояснення у справі, однак вони не містять жодного повідомлення про усунення недоліків заяви.

Суд зазначає, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» (1989) сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як наголошує у своїх рішеннях ЄСПЛ, особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника.

Згідно ч. 3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи наведене, заяву необхідно повернути заявнику.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и л а:

заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу за заявою подружжя вважати не поданою та повернути заявнику, роз`яснивши, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя - О.М. Лапченко