Провадження № 2/357/2562/26
У Х В А Л А

"12" березня 2026 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Кошель Б. І.

при секретарі Кардаш О. Р.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду №6 в м. Біла Церква Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання та усунення перешкод у користуванні квартирою, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання та усунення перешкод у користуванні квартирою.

Відповідно до протоколу автомазизованого розподілу судової справи між суддями від 18.07.2025 року справу передано на розгляд судді Рижко Г.О.

19 серпня 2025 року суддею Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Рижко Г.О. постановлено ухвалу, якою прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено підготовче судове засідання.

21 листопада 2025 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області винесено Розпорядження №56 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи, у зв`язку з Наказом суду від 06.11.2025 за №115/в/г про надання судді Рижко О.Г. відпустки тривалістю на один рік, починаючи з 21.11.2025 по 05.11.2026.

Відповідно до повторного протоколу автомазизованого розподілу судової справи між суддями від 24.11.2025, справу розподілено та передано до провадження судді Кошелю Б.І.

Ухвалою від 04 грудня 2025 року прийнято до провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання та усунення перешкод у користуванні квартирою. Постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі на 10 лютого 2026 року о 09 год. 00 хв.

За клопотанням позивача та відповідача підготовче судові засідання по справі призначене на 10 лютого 2026 року було відкладено до 12 березня 2026 року.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування підготовчого засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється через неявку всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, з наступних підстав.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Позивач звернувся до суду з позовною заявою в якій просить:

1. Встановити факт спільного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з вересня 2006 року по ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

2. Зобов`язати ОСОБА_2 , власницю ? частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , усунути перешкоди мені - ОСОБА_1 у користуванні вказаною квартирою де перебувають мої особисті речі, гроші, побутова техніка, інструменти та меблі.

У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Спосіб захисту являє собою певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Способи захисту цивільних прав визначені у ст.16 ЦК України.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Згідно ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, серед іншого зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Підстава позову - обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Предмет позову - матеріально-правові вимоги позивача до відповідача.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява є процесуальним документом, який, серед іншого, повинен містити в собі: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, позовна заява містить позовну вимогу щодо усунунення перешкод у користуванні квартирою за адресою: АДРЕСА_1 , однак з її змісту не можливо визначити способу захисту вимог позивача відповідачем, не конкретизовано позовні вимоги та не зазначено, яким саме чином необхідно усунути перешкоди у користуванні квартирою.

Разом з тим, позивачем не зазначено конкретний спосіб захисту його прав, передбачений чинним законодавством, а тому позивачу необхідно конкретизувати позовні вимоги, зазначивши спосіб (способи) захисту його прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Відповідно до ч. 1 ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення фактів, що мають юридичне значення повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт.

В порушення ч. 1 ст. 318 ЦПК України заявником в заяві про встановлення факту неправильності в актовому записі про народження, не зазначено мету даного факту, тобто які правові наслідки потягне встановлення вказаного факту.

Вимога про зазначення у заяві мети встановлення юридичного факту є обов`язковою, оскільки мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки, так як встановлення юридичного факту має відбуватися лише з метою захисту чи визнання конкретного права заявника. Від мети встановлення юридичного факту також залежить коло заінтересованих осіб, які мають брати участь у справі.

Встановлення факту судом можливе, якщо чинним законодавством не передбачено іншого порядку його встановлення.

Отже, позивач просить встановити факт спільного проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з вересня 2006 року по ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 , однак в заяві не зазначено мету встановлення даного факту, тобто які правові наслідки потягне встановлення вказаного факту.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог, оскільки саме позивач має визначити і вказати у позові предмет позову (що конкретно він вимагає), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав).

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Згідно ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 12 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 187 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання та усунення перешкод у користуванні квартирою, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених вище недоліків у строк який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Б. І. Кошель