КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

05 березня 2026 року місто Київ.

Справа №756/15482/25

Апеляційне провадження № 22-ц/824/6800/2026

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Желепи О.В. (суддя-доповідач), Поліщук Н.В., Соколової В.В.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 23 грудня 2025 року про повернення заяви про перегляд заочного рішення (проголошену у складі судді Шролик І.С., дата складення повного тексту ухвали - 23 грудня 2025 року)

у справі за позовом комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 23 грудня 2025 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 17 листопада 2025 року - повернуто відповідачці разом з поданими до неї додатками.

Не погоджуючись з такою ухвалою, відповідачка ОСОБА_1 08 січня 2026 року подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне провадження, з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Вивчивши матеріали справи, колегія суддів доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала булапостановлена 23 грудня 2025 року. Дата складання повного тексту відповідає даті її постановлення. Отже, останнім днем строку на апеляційне оскарження є 07 січня 2026 року.

Апеляційну скаргу подано до суду 08 січня 2026 року, тобто, з пропуском п'ятнадцятиденного строку на апеляційне оскарження ухвали суду.В апеляційній скарзі апелянт не заявляла клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції. А також апелянт не подавала окремої заяви про поновлення строків на апеляційне оскарження ухвали Оболонського районного суду міста Києва від 23 грудня 2025 року про повернення заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 лютого 2026 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк, не більше 10-ти днів з дня отримання ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги (подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження), у зв`язку з чим вона була залишена без руху.

Київським апеляційним судом 19 лютого 2026 року до електронного кабінету у підсистемі «Електронний суд» ОСОБА_1 було надіслано копію ухвали Київського апеляційного суду від 18 лютого 2026 року про залишення її апеляційної скарги без руху.

Відповідно до звіту про доставку вихідної кореспонденції ухвала Київського апеляційного суду від 18 лютого 2026 року була доставлена до електронного кабінету апелянта 19 лютого 2026 року о 15 годині 20 хвилин.

Відповідно до п.2 ч.6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Таким чином, апелянт належним чином повідомлена про залишення апеляційної скарги без руху з підстав викладених в ухвалі Київського апеляційного суду від 18 лютого 2026 року.

Станом на 05 березня 2026 року скаржницею не усунуто недоліки апеляційної скарги, визначені ухвалою Київського апеляційного суду від 18 лютого 2026 року.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Європейський суд з прав людини також зазначає, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 23 грудня 2025 року про повернення заяви про перегляд заочного рішення - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді