Справа № 367/1592/26
Провадження №2/367/4319/2026
УХВАЛА

Іменем України

10 березня 2026 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Шестопалова Я.В., розглянувши позовну заяву Комунально-побутового підприємства «Теплокомунсервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява Комунально-побутового підприємства «Теплокомунсервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом для отримання інформації щодо зареєстрованого місця проживання відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 було направлено відповідний запит до Відділу реєстрації місця проживання управління Центру надання адміністративних послуг Бучанської міської ради Київської області.

За відомостями, що надійшли до суду 18.02.2026 року з Відділу реєстрації місця проживання управління Центру надання адміністративних послуг Бучанської міської ради Київської області, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знятий з місця реєстрації місця проживання 18.08.2009 року по причині смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також, за відомостями, що надійшли до суду 18.02.2026 року з Відділу реєстрації місця проживання управління Центру надання адміністративних послуг Бучанської міської ради Київської області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , знята з місця реєстрації місця проживання 16.09.2008 року по причині смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до положень ст. 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

За змістом норми ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

У ч. ч. 1, 4 ст. 25 ЦК України встановлено, що здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи у справі (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якими до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно у разі, коли відповідач у справі на момент відкриття провадження у цивільній справі мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто, правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у цивільних справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам (засадам) цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Аналізуючи зазначені норми законодавства, враховуючи правову позицію Верховного Суду, слід дійти висновку, що чинним законодавством України не передбачено можливості пред`явлення позову до особи, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої на підставі положень ч. 4 ст. 25 ЦК України припинилася.

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу та відсутність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 186 Цивільного процесуального кодексу України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Судом встановлено, що відповідачі у справі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , даний позов до них про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги Комунально-побутовим підприємством «Теплокомунсервіс» подано до суду 04.02.2026 року, тобто після смерті відповідачів.

Виходячи з наведеного, враховуючи той факт, що відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , померли до пред`явлення позову до суду, їх цивільна процесуальна правоздатність на цей момент припинилася, тому у відкритті провадження в частині вимог до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, необхідно відмовити.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст.175,177 ЦПК України.

Згідно п.1 ч.1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно п. 1, 2, ч. 6 ст. 19 ЦПК України, справи, для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

У відповідності до приписів ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В даному випадку, зважаючи на вищенаведені вимоги цивільного процесуального законодавства України, а також враховуючи ціну та предмет позову, суддя приходить до висновку, що цивільна справа за позовом Комунально-побутового підприємства «Теплокомунсервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Керуючись ст. 19, 187, 274, 277 ЦПК України,суддя -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження в частині вимог до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Відкрити провадження у справі за позовом Комунально-побутового підприємства «Теплокомунсервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 15.04.2026 року на 10-00 год. в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області.

Направити сторонам по справі копію ухвали.

Направити відповідачам копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та запропонувати подати в порядку ст. 178 ЦПК України відзив з посиланням на докази, якими він обґрунтовуються, не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: Я.В. Шестопалова