Провадження № 2/932/3519/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2026 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд міста Дніпра в складі головуючого судді Малінова О.С., за участю секретаря судового засідання Ликової А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання згідно позовної заяви: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Мирноградської міської військової адміністрації (), третя особа ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду міста Дніпра надійшла вказана позовна заява. Просить суд, визначити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Обґрунтував свої вимоги тим, вона є спадкоємцем після смерті дідуся ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Мирноград Донецької області. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на все його майно. З метою переоформлення на себе спадщини він звернувся 09 липня 2025 року до приватного нотаріуса, на що отримав постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії у зв`язку із пропуском строку на подачу заяви про прийняття спадщини. Інші спадкоємці - рідний брат позивача ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 не звернувся із заявою про прийняття спадщини у встановлений законодавством термін, що підтверджується відсутністю інформації в Спадковому реєстрі.

У зв`язку із воєнною агресією російської федерації проти України згідно із Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року запроваджено воєнний стан в України. Таким чином, вважає, що існували об`єктивні, непереборні, істотні труднощі, які перешкоджали позивачу вчасно в установлений законодавством України строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просила їх задовольнити.

Представник відповідача Мирноградська міська військова адміністрація у судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву не надав.

Третя особа ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, пояснень щодо позову не надав.

З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню з огляду на наступне.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є спадкоємцем померлого за законом, оскільки є онуком померлого, його мати ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 ., що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 10.10.2020р., копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_4 від 03.10.2001р., копією свідоцтва про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_5 від 25.06.1973.

ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Мирноград Донецької області помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 від 26.04.2024 р..

Як визначено статтею 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч.1). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу) (ч.2).

За положеннями статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на все його майно.

Позивач ОСОБА_1 09 липня 2025 року звернулася до приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Клепанової О.А., на що отримав постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії у зв`язку із пропуском строку на подачу заяви про прийняття спадщини.

За положеннями статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1). Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3).

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України шестимісячний строк, в який позивач мав звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 719 від 24.06.2022).

Постановою приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Клепановою О.А. від 18.07.2025 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском встановленого строку та роз`яснено порядок оскарження цієї постанови.

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 21.10.2025 за № 82968133 в провадженні нотаріальної контори спадкової справи до майна померлого ОСОБА_3 немає.

За приписами ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку про прийняття спадщини, посилається на те, що він його пропустив з поважних причин, у зв`язку із збройною агресією російської федерації проти України, було запроваджено воєнний стан в Україні, який до теперішнього часу не закінчився.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» (продовженого Указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, від 07.11.2022 №757/2022, від 06.02.2023 №53/2023, від 01.05.2023 №254/2023, від 26.07.2023 №451/2023, від 06.11.2023 №734/2023, від 05.02.2024 №49/2024, від 06.05.2024 №271/2024, від 23.07.2024 №469/2024, від 28.10.2024 №740/2024, від 14.01.2025 №26/2025).

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: "Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem", яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява №4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до п. 24Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі уразі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Про відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

Навіть не приймаючи до уваги негативну психоемоційну складову впливу на кожного громадянина України, викликану агресивною війною, зазначені вище обставини суд визнає об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, а тому, вважає, є достатні підстави для визначення позивачу додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За наведених обставин і відповідних ним підстав позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання згідно позовної заяви: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Мирноградської міської військової адміністрації (), третя особа ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ), додатковий строк у 3 (три) місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Мирноград Донецької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається учасниками справи до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складений і підписаний головуючим суддею 23 лютого 2026 року.

Суддя О.С.Малінов