ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3800/26
провадження № 2-з/753/28/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" березня 2026 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Кулика С.В., за участю секретаря Щербак А.О., розглянувши заяву адвоката Вітер В`ячеслава Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва, надійшла позовна заява ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курковська Я.Л., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Т.В., про витребування квартири з чужого незаконного володіння, визнання недійсним договору іпотеки, скасування державної реєстрації іпотеки та обтяження.

Разом з позовною заявою до суду надійшла заява про забезпечення позову, в обґрунтування якої зазначено, що ОСОБА_1 , є власницею квартири АДРЕСА_1 . Право власності позивача на зазначену квартири виникло на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка є матір`ю позивача. Після набуття права власності позивач не відчужувала спірну квартиру, не передавала її у володіння чи користування третім особам, не надавала згоди на встановлення будь-яких обтяжень, у тому числі іпотеки, та не вчиняла жодних правочинів, спрямованих на обмеження або припинення свого права власності. У процесі підготовки документів для внесення відомостей про право власності до оновленого державного реєстру позивач звернулась до приватного нотаріуса, який повідомив їй, що згідно з даними державного реєстру право власності на зазначену квартиру вже зареєстровано за третіми особами. Під час з`ясування обставин стало відомо, що відчуження квартири на користь ОСОБА_2 , було здійснено на підставі договору купівлі продажу від 28.12.2009 року. Вищевказана спірна квартира вибула з володіння позивача поза її волею на підставі підроблених документів та підробленого підпису позивача. Зазначено, що враховуючи вищевказані обставини на даний час існують підстави вважати, що невжиття судом заходів забезпечення позову може істотно утруднити або унеможливити подальше виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог, тому представник позивача просить суд накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка наразі належить ОСОБА_2 , та заборонити ОСОБА_2 , вчиняти будь-які нотаріальні дії щодо вищевказаної квартири, заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам, особам, які виконують функції державного реєстратора права на нерухоме майно, в тому числі нотаріусам, вчиняти будь-які реєстраційні дії, здійснювати проведення державної реєстрації будь-яких прав та/або їх обтяжень, заборонити вносити будь-які записи до державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зміни до таких записів, щодо вищевказаної квартири.

Суд, ознайомившись з заявою про забезпечення позову та доданими до неї документами, дійшов наступного висновку.

Відповідно ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку, іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Відповідно ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно з вимогами Постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову повинні відповідати і бути співрозмірними заявленим позовним вимогам, мають бути безпосередньо пов`язаними з предметом спору, необхідними і достатніми для забезпечення виконання судового рішення.

Враховуючи характер спірних правовідносин, предмет спору, їх співмірність, а також те, що для вжиття заходів забезпечення позову є наявність достатніх підстав, які дозволяють достовірно припустити, що невжиття цих заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог, зокрема відчуження вищевказаної квартири відповідачем, правомірність набуття якої оспорюється, з метою належного захисту права позивача, суд вважає за доцільне вжити заходи щодо забезпечення позову, шляхом накладення арешту на вищевказану квартиру, а тому заява про забезпечення позову підлягає задоволенню частково.

Накладення арешту на спірну квартиру є належним, необхідним та достатнім заходом забезпечення позову, оскільки саме по собі унеможливлює її відчуження, повторне обтяження чи проведення будь-яких реєстраційних дій щодо неї без зняття такого арешту у встановленому законом порядку. Таким чином, зазначений захід повністю забезпечує збереження предмета спору та гарантує реальність виконання можливого рішення суду.

Інші заявлені заходи забезпечення позову задоволенню не підлягає, оскільки є надмірними та такими, що дублюють правові наслідки накладення арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Вітер В`ячеслава Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на підставі договору купівлі-продажу від 28.12.2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Курковською Яною Леонідівною.

В іншій частині заява задоволенню не підлягає.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

Відповідачі: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_4 .

ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_5 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.В.Кулик