УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/10692/25

Провадження № 2/712/367/26

05 березня 2026 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого/судді - Марцішевської О.М.

за участю секретаря судового засідання Дремлюк А.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Черкаси в порядку загального провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ домоволодіння та земельної ділянки з припиненням спільної часткової власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про поділ домоволодіння та земельної ділянки з припиненням спільної часткової власності за варіантом висновку експерта № 2307/25 від 23.07.2025р. комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи.

22 серпня 2025 року суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадженння.

13 листопада 2025 року відповідачем поданий відзив на позовну заяву.

Одночасно з відзивом відповідачем подане клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору на підставі п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України.

16 лютого 2025 року представником відповідача подане клопотання про призначення повторної експертизи.

16 лютого 2026 року ухвалою суду суд відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення повторної експертизи. Закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Встановлено порядок з`ясування обставин справи та дослідження доказів - вступні виступи сторін, дослідження письмових доказів, допит експерта, вирішення клопотань учасників, закінчення з`ясування обставин справи та дослідження доказів.

Відмовляючи у клопотанняі відповідача про призначення повторної експертизи у підготовчому засіданні, суд виходив з того, що для цілей усунення стверджуваних відповідачем сумнівів у правильності наданого позивачем висновку експерта законом передбачено, що експерт зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом та роз`яснити свій висновок і відповісти на питання суду та учасників справи в ході судового розгляду. У випадку наведення після цього учасниками справи конкретних підстав вважати поданий позивачем висновок експерта необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

04 березня 2026 року адвокат Нестерко І.О. в інтересах відповідача подав до суду клопотання про повернення зі стадії судового розгляду на стадію підготовчого засідання.

В обгрунтування клопотання вказує, що судом у підготовчому засіданні не було вирішено клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору на підставі п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України, яке може бути вирішене тільки на стадії підготовчого засідання з урахуванням висновків Верховного Суду у постанові від 16.12.2021р. у справі № 910/7103/21. Після повернення на стадію підготовчого засідання просить вирішити клопотання про закриття провадження у справі та призначити у справі повторну будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу.

В судовому засіданні відповідач та його представник підтримали клопотання від 04.03.2026р. та просили його задовольнити.

Представник позивача по суті вказаного клопотання заперечила, вказала, що клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору на підставі п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України може вирішуватись тільки в судовому засіданні, а не в підготовчому засіданні з урахуванням висновків Верховного Суду у постанові від 16.12.2021р. у справі № 910/7103/21.

Позивач підтримала думку представника.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників процесу, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ст.196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Разом з тим, згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Однак такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Представником позивача не обґрунтовані підстави повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для здійснення вказаних у клоптотанні процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження з посиланням на відповідні норми цивільного процесуального закону.

Відповідно до ч.1-4 ст.200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно з п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Системний аналіз вказаних норм цивільного процесуального законодавства дає підстави для висновку, що законом не передбачено можливість ухвалення рішення про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмет спору тільки на стадії підготовчого провадження. Вказаний висновок узгоджується з висновками Верховного Суду у постанові від 16.12.2021р. у справі № 910/7103/21. Також закон не вказує такої підстави неприйняття доказів як закриття підготовчого провадження. (ВС КЦС у справі №366/3223/23 від 05.11.2025 р.)

Правові висновки Верховного Суду у постанові від 16.12.2021р. у справі № 910/7103/21 стосуються вирішення питання про залишення позову без розгляду на підставі ст.257 ЦПК України, тобто іншого питання, ніж закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору.

В ході судового розгляду після з`ясування обставин справи та дослідження доказів суд зможе обгрунтовано ухвалити рішення про наявність підстав для закриття провадження, надавши оцінку доводам відповідача про відсутність спору між сторонами на момент пред`явлення позову, а у разі відхилення вказаних доводів вирішити клопотання про призначення повторної експертизи після допиту експерта, що не обмежить будь-яким чином відповідача у реалізації процесуальних прав.

Враховуючи викладене, клопотання не підлягає до задоволення, оскільки повернення до стадії підготовчого судового засідання без достатніх підстав може призвести до порушення прав учасників на розумні строки розгляду справи.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвненції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та такі критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Керуючись ст. 196 -200, 257 ЦПК України,суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката Нестерко Ігоря Олександровича в інтересах ОСОБА_3 про повернення зі стадії судового розгляді у підготовче засідання.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, окремому оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий:

Повний текст ухвали складений 10 березня 2026 року