У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2026 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Верещінська І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В :

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про зняття арешту з майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 29.12.2025 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків.

02.02.2026 року копію ухвали суду від 29.12.2025 року надіслано на електронну адресу позивача.

Згідно з довідкою про доставку електронного листа, яка міститься в матеріалах справи, вказану ухвалу суду доставлено до електронної скриньки позивача 02.02.2025 року о 14:26:34 год.

Разом із тим, у встановлений в ухвалі суду строк недоліки позову не були усунуті.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року).

З практики Європейського суду з прав людини випливає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод не гарантує захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантує захист прав конкретних та ефективних (Рішення Суду у справі «Артіко проти Італії» (Artico c. Italie) від 13 травня 1980 року).

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Таким чином, позовна заява підлягає поверненню, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175-177 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 175-177, 185, 260 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з майна - вважати неподаною та повернути її разом з доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.В.Верещінська