Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2026 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Петрова Д.В.,

при секретарі судового засідання Сідько І.О.,

за участю

представника відповідача Анохіної О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Сироватко Станіслава Юрійовича до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» про визнання недійсним договору,

У С Т А Н О В И В :

У серпні 2024 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Сироватко С.Ю. звернулася до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська із вищезазначеним позовом.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 05.08.2024 зазначену справу передано за підсудністю до Подільського районного суду міста Києва.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.09.2024 визначено головуючого суддю Петрова Д.В.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що на початку травня 2024 року при вході у мобільний застосунок «Приват24» для підтвердження особи у позивача мобільний застосунок запросив фото паспорту.

Зі спливом часу на мобільний номер позивача почали поступати дзвінки, щодо заборгованості за кредитним договором та вимогами погасити заборгованість.

Після чого позивач замовила кредитну історію через Українське Бюро Кредитної Історії та виявила, що на неї відкрито кредит у АТ «ПУМБ» згідно кредитного договору № 63 від 22.05.2024 на суму 5 000 грн.

Отже, позивач вважає, що невідома особа шахрайськими діями, заволодівши персональними даними та використовуючи їх, авторизувалися в електронних сервісах АТ «ПУМБ» та здійснила дії щодо отримання кредитних коштів.

Оскільки позивач не зверталася до жодної фінансової установи за отриманням кредиту, вона звернулася до Відділення поліції № 3 (м. Дніпро) Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області з повідомленням про вчинення щодо неї шахрайських дій.

На підставі цього їй було видано талон-повідомлення єдиного обліку № 18888 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію.

Позивач вважає, що укладений від її імені договір є недійсним, оскільки вона не зверталася до відповідача про надання їй фінансового кредиту самостійно або через третю особу, в тому числі через електронну платформу чи веб-сайт, відтак не укладала жодних договорів з АТ «ПУМБ».

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 27.09.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 23.12.2024 частково задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сироватко Станіслава Юрійовича про витребування доказів у цивільній справі № 758/10034/24 за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Сироватко Станіслава Юрійовича до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» про визнання недійсним договору.

Витребувано у АТ «ПУМБ»: інформацію про те, яким чином та з якого пристрою було здійснено реєстрацію ОСОБА_1 в електронних сервісах АТ «ПУМБ»; копію кредитного договору № 63 від 22.05.2024 разом з усіма додатками до нього; копію заяви на отримання кредиту підписану ОСОБА_1 ; інформацію про те, яким чином та на підставі яких документів було ідентифіковано особу ОСОБА_1 під час укладення кредитного договору № 63 від 22.05.2024; копію виписки з рахунку ОСОБА_1 з 22 травня 2024 року про отримання нею коштів за кредитним договором № 63 від 22.05.2024 від АТ «ПУМБ».

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 07.03.2025 судом вирішено перейти від розгляду справи за позовною заявою ОСОБА_1 в особі представника адвоката Сироватко Станіслава Юрійовича до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» про визнання недійсним договору в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін в розгляд справи порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

06.08.2025 від представника відповідача на адресу суду надійшла заява про виконання ухвали Подільського районного суду м. Києва від 23.12.2024 про витребування доказів, а саме надання копії кредитного договору (кредитна картка) № 63 та паспорту споживчого кредиту, виписки та розрахунку кредитної заборгованості.

29.01.2026 від представника відповідача на адресу суду надійшли письмові пояснення у справі.

В судове засідання позивач не з`явився, від представника позивача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала, просила суд відмовити в їх задоволенні.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Правом оспорювати правочин і вимагати проведення реституції ЦК України наділяє не лише сторону (сторони) правочину, але й інших, третіх осіб, що не є сторонами правочину, визначаючи статус таких осіб як «заінтересовані особи» (статті 215, 216 ЦК України).

Такий спосіб захисту узгоджуються з практикою суду, що міститься в постанові Верховного суду України від 25.05.2016 у справі № 6-605 цс16: «Оспорювати правочин може також особа (заінтересована особа), яка не була стороною правочину, на час розгляду справи судом не має права власності чи речового права на предмет правочину та/або не претендує на те, щоб майно в натурі було передано їй у володіння. Вимоги заінтересованої особи, яка в судовому порядку домагається визнання правочину недійсним (частина третя статті 215 ЦК України), спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який саме вони, сторони, мали до вчинення правочину. Власний інтерес заінтересованої особи полягає в тому, щоб предмет правочину перебував у власності конкретної особи чи щоб сторона (сторони) правочину перебувала у певному правовому становищі, оскільки від цього залежить подальша можливість законної реалізації заінтересованою особою її прав».

Згідно з постановою Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 369/11268/16-ц: «Позивач вправі звернутися до суду із позовом про визнання договору недійсним, як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 статті 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (частина третя статті 13 ЦК України), та послатися на спеціальну норму, що передбачає підставу визнання правочину недійсним, якою може бути як підстава, передбачена статтею 234 ЦК України, так і інша, наприклад, підстава, передбачена статтею 228 ЦК України».

Як встановлено судом на початку травня 2024 року при вході у мобільний застосунок «Приват24» для підтвердження особи у позивача мобільний застосунок запросив фото паспорту.

Зі спливом часу на мобільний номер позивача почали поступати дзвінки, щодо заборгованості за кредитним договором та вимогами погасити заборгованість.

Після чого позивач замовила кредитну історію через Українське Бюро Кредитної Історії та виявила, що на неї відкрито кредит у АТ «ПУМБ» згідно кредитного договору № 63 від 22.05.2024 на суму 5 000 грн.

Отже, позивач вважає, що невідома особа шахрайськими діями, заволодівши персональними даними та використовуючи їх, авторизувалися в електронних сервісах АТ «ПУМБ» та здійснила дії щодо отримання кредитних коштів.

Позивачка звернулася до Відділення поліції № 3 (м. Дніпро) Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області з повідомленням про вчинення щодо неї шахрайських дій. На підставі цього їй було видано талон-повідомлення єдиного обліку № 18888 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію.

Позивач вважає, що укладений від її імені договір є недійсним, оскільки вона не зверталася до відповідача про надання їй фінансового кредиту самостійно або через третю особу, в тому числі через електронну платформу чи веб-сайт, відтак не укладала жодних договорів з АТ «ПУМБ».

На виконання ухвали Подільського районного суду м. Києва від 23.12.2024 АТ «ПУМБ» надало до суду копії кредитного договору (кредитна картка) № 63 та паспорт споживчого кредиту, виписка та розрахунок кредитної заборгованості.

З долучених до матеріалів справи вбачається, що 22.05.2024 позивач ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) ініціювала оформлення договору кредитної картки № 63 в сумі 5 000 грн, який було підписано клієнтом за допомогою SMS-повідомлення, надісланого на номер телефону НОМЕР_2 (який вказувала сама позивач у своїй позовній заяві) та заявою № 327490240 від 22.05.2024 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб вказаної кредитної картки.

При оформленні договору кредитної картки, клієнт переглядає паспорт продукту до підписання Заяви на приєднання до ДКБО, таким чином був ознайомлений з істотними умовами продукту.

Підписанням Заяви (заключні положення) позивач, крім викладенних в ДКБО, підтверджує та запевнює, що примірник та інші документи щодо послуг просить відправити їй на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_1 та погоджується, що додаткове підтвердження одержання електронних документів не вимагається, такі документи вважаються одержаними Клієнтом з часу відправлення Банком. Такого повідомлення від позивача банком не отримано. Жодних заперечень щодо умов Заяви позивач банку не висловив.

Позивач, у розділі Заяви «Додаткова інформація» зазначено: «Мені відомо про те, що поточний рахунок забороняється використовувати для проведення операцій, пов`язаних зі здійсненням підприємницької та незалежної професійної діяльності. Письмові розпорядження підписуватимуться мною або уповноваженою мною особою за довіреністю (зокрема і у вигляді Заяви, якою особа (третя/ довірена особа), наділяється повноваженнями (надається право такій особі) здійснювати операції за Картковим рахунком із використанням випущеної/ перевипущеної на її ім`я Картки). У разі зміни повноважень особи на право розпоряджатися рахунком зобов`язуюся негайно повідомити про це в письмовій формі».

Підписанням Заяви (розділ 3) Позивач «надає наступні підтвердження та запевнення, що: - не є податковим резидентом США та/або податковим резидентом будь-якої іншої країни (крім України); - не є політично значущою особою; - не є членом сім`ї або особою, пов`язаною з політично значущою особою; - не має зв`язків із державою, що здійснює збройну агресію проти України (російська федерація та республіка білорусь). Ознайомлений з ДКБО, Тарифами Банку та цілком згодний, зокрема і з умовами ДКБО щодо надання права Банку на здійснення договірного списання (зокрема і пов`язаних між собою платіжних операцій) з усіх відкритих в Банку рахунків Клієнта та надає згоду на кожне договірне списання (зокрема і на першу з пов`язаних між собою платіжних операцій), надаю згоду на здійснення платіжних операцій згідно з умовами ДКБО; всі умови ДКБО мені зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення; Отримав від Банку повідомлення про володільця персональних даних, склад та зміст зібраних персональних даних, права суб`єкта персональних даних, про включення інформації про мене до бази персональних даних Банку та іншу інформацію згідно ЗУ «Про захист персональних даних» зокрема і шляхом розміщення на Сайті Банку у розділі «Довідкова інформація» за посиланням «Загальні принципи конфіденційності та захисту персональних даних»; До моменту відкриття рахунку ознайомлений зі змістом ст. 26 ЗУ «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» щодо випадків на які не поширюються гарантії по відшкодуванню коштів за вкладами Фондом гарантування вкладів фізичних осіб, зміст вказаної статті та умови на яких здійснюється розміщення вкладу відповідно до ДКБО Клієнту зрозумілі. Отримав Картку: НОМЕР_3 та ПІН до неї. Отримав Картку: НОМЕР_4 та ПІН до неї. Ознайомлений з правилами користування Карткою, які Клієнту надано в дату підписання цієї Заяви шляхом розміщення на Сайті Банку, як складову частину ДКБО (частина 2 Правила користування, умови випуску та обслуговування Карток розділу ІІ), зокрема у розділі «Звернення та безпека»/ «Документи», зобов`язуюсь їх дотримуватись. Розуміє всі наслідки підписання Заяви електронним підписом або цифровим власноручним підписом, а також підтверджує, що підписання електронним підписом або цифровим власноручним підписом має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на паперовому носії, і що електронні документи, створені та підписані відповідно до умов ДКБО не можуть бути заперечені, відмінені, розірвані, визнані недійсними, відкликані тощо лише на тій підставі, що вони підписані/ вчинені в електронній формі. До підписання Заяви отримав в письмовій формі інформацію згідно із ЗУ «Про фінансові послуги та фінансові компанії», ЗУ «Про платіжні послуги» яку розміщено на Сайті Банку, зокрема і у вигляді файлу «Інформація для ознайомлення споживачів фінансових послуг/ користувачів платіжних послуг», що знаходиться у блоці в нижній частині Сайту Банку. В дату підписання цієї Заяви, Клієнту надано ДКБО (як публічну частину договору) за посиланням: ДКБО та Тарифи за посиланням: Тарифи, а також шляхом розміщення на Сайті Банку, зокрема у розділі «Звернення та безпека»/ «Документи». Вся інформація, надана в цій Заяві, є повною, достовірною і я зобов`язуюся повідомляти Банк про будь-які зміни в цій інформації в установленому ДКБО порядку. До підписання цієї Заяви отримав у письмовій формі (паперовій або електронній) довідку про систему гарантування вкладів фізичних осіб та ознайомився з її змістом».

Позивач, поряд із Заявою, підписав «Паспорт споживчого кредиту. Інформація, яка надається споживачу до укладення договору про споживчий кредит». Паспорт споживчого кредиту був підписаний власноручно цифровим підписом до моменту підписання позивачем Заяви. Мета підписання Паспорту - ознайомлення позивача з детальними умовами кредитування. Паспорт споживчого кредиту був наданий позивачу на ознайомлення і підписання на виконання вимог ст. 9 Закону України «Про споживче кредитування». Розділом 3 Паспорту споживчого кредиту «Основні умови кредитування з урахуванням побажань споживча» визначені основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача, а саме: тип кредиту - кредитна лінія; сума/ліміт кредиту; строк кредитування, мета отримання кредиту; спосіб та строк надання кредиту - безготівковий переказ. Відповідно до Розділу 4 Паспорту споживчого кредиту «Інформація щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача» передбачено процентну ставку; тип процентної ставки; щомісячна комісія за обслуговування кредиту. Також зазначені відомості про: загальні витрати за кредитом; орієнтована загальна вартість кредиту, реальна річна процентна ставка. У розділі 5 Паспорту споживчого кредиту зазначені детальні умови щодо порядку повернення кредиту з платіжними періодами, розміром основної суми, процентів.

У розділі 6 Паспорту споживчого кредиту «Додаткова інформація» передбачена процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту. У Паспорті споживчого кредиту зазначено детальну інформацію про: - кредитодавця; суму кредиту; строк кредитування; мета отримання кредиту; спосіб та строк надання кредиту; розмір реальної річної процентної ставки та орієнтованої загальної вартості кредиту для споживача. Паспорт споживчого кредиту був наданий Позивачу попередньо в якості інформації, яка надається споживачу до укладення договору про споживчий кредит в порядку ст. 9 Закону України «Про споживче кредитування». Після ознайомлення з інформацією про споживчий кредит, яка наведена у Паспорті споживчого кредиту, Позивач підписав Заяву.

Паспорт споживчого кредиту, підписаний 22.05.2024 представником Банку і позивачем є офертою Банку, яка містить істотні умови, при отриманні кредитному договору. Заява, підписана Позивачем, є письмовою відповіддю - акцептом, що також містить істотні умови кредитного договору. Підписання 22.05.2024 позивачем і представником Банку оферти та акцепту, що містять істотні умови кредитного договору (Паспорту споживчого кредиту і Заяви), підтверджує укладення кредитного договору і домовленість Сторін щодо подальшої взаємодії в рамках кредитних правовідносин.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що укладений між Банком і позивачем договір відповідає усім цим зазначеним умовам.

Також Банком не порушені вимоги Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», зокрема ст. 6 цього Закону - усі умови, визначені у ст. 6 цього Закону в Заяві, ДКБО, Паспорті споживчого кредиту зазначені: - Банк надав позивачу у письмовій формі всю необхідну, детальну інформацію, яка стосується кредитування; - Банк запропонував позивачу порядок взаємодії на умовах Заява та ДКБО (Публічної пропозиції)); - позивач погодилася із запропонованими умовами кредитування, підписала особисто Заяву і Паспорт споживчого кредиту, підтвердила у Заяві приєднання до ДКБО; - сторони (Банк і позивач) узгодили усі істотні умови а саме: суму кредиту, дату видачі кредиту, умови повернення кредиту, нарахування та сплату відсотків, порядок зміни та припинення ді договору, відповідальність Сторін за невиконання або неналежне виконання умов договору. Позивач не скористався своїм правом, визначеним ч. 1 ст. 15 Закону України «Про споживче кредитування». Позивач не був позбавлений можливості відмовитися від договору протягом 14 календарних днів від дати його укладення шляхом повідомлення Банку у письмовій формі з одночасним поверненням грошових кошів, одержаних згідно умов договору та сплати процентів за період з дня одержання коштів до дня їх повернення за ставкою, встановленою договором, як це передбачено ст. 15 Закону України «Про споживче кредитування». Заперечень щодо змісту договору, порядку взаємодії у встановлений законом строк позивач Банку не висловив, що також свідчить про його згоду з умовами договору.

Окрім цього, як вбачається з матеріалів справи, Заява на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб була підписана позивачем через систему ПУМБ Online за допомогою електронного підпису, тип підпису ОТП - пароль надісланий на номер телефону НОМЕР_2 , дата та час підписання договору 22.05.2024.

Тобто, без отримання листа на адресу електронної пошти і смс- повідомлення, без здійснення входу на веб-сайт АТ «ПУМБ» за допомогою логіна і пароля особистого кабінету кредитний договір між позивачем та відповідачем не був би укладений.

Підписання кредитного договору відбувалось з використанням технології 3-D Secure, шляхом надсилання коду на номер НОМЕР_2 .

Це свідчить про те, що платежі були здійснені самим позивачем через дистанційні канали обслуговування (без відвідування відділення банку), за допомогою номеру телефону, який заначено позивачем як фінансовий номер у Заявах на приєднання до ДКБО.

Згідно з ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Згідно п. 1 ст. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договір та інші правочини.

Згідно ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно ч. 1 ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускаються, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У п. 14 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 30.03.2021 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» вказано, що при вирішенні спорів про визнання кредитного договору недійсним суди мають враховувати вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема ЦК (статті 215, 1048-1-52, 1054-1055), ст. 18-19 Закону України «Про захист прав споживачів».

Відповідно до статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частиною першою, третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Статтею 203 ЦК України встановлено вичерпний перелік підстав, з яких правочин може бути визнаний недійсним.

Зокрема, правочин не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин повинна мати необхідний обсяг цивільно дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

В даному випадку, Банк і Позивач: - досягли згоди з усіх істотних умов кредитування; - мали необхідний обсяг цивільної дієздатності - волевиявлення Сторін було вільним і відповідало внутрішній волі сторін - на момент укладення договору та протягом його строку дії Позивач не заявляв жодних вимог/заперечень/пропозицій щодо незгоди з умовами договору. Позивачу було надано вичерпну інформацію щодо умов кредитування - інформацію щодо орієнтованої сукупної вартості кредиту, реальної процентної ставки, графіку погашення та інш., що підтверджується Заявою, Паспортом споживчого кредиту, а Позивач своїм підписом засвідчив, що ознайомлений в письмовій формі з інформацією про умови кредитування, що відображені в підписаній Позивачем Заяві, Паспорті споживчого кредиту.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 червня 2019 року у справі № 916/3156/17 зазначено, що за наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та у мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину.

Підписуючи договір, позичальник погодився на укладення договору саме такого змісту, що фактично нівелює усі доводи стосовно невідповідності умов договору без достатніх на це доказів. Укладення договору може здійснюватися різними шляхами, тож доводи позивача про не укладення такого договору свідчить про зловживання та намагання уникнути виконання зобов`язань перед банком, а доводи про неотримання смс-повідомлень та кодів підтвердження, ОТП - паролів, надісланий Банком на номер телефону НОМЕР_2 , який, зокрема, особисто вказано позивачем та яка є власником вказаного номеру телефону ніяк не може бути ознакою недійсності такого правочину. Фінансовий номер телефона позивача змінено не було і до часу розгляду справи в суді.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 в особі представника адвоката Сироватко Станіслава Юрійовича до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» про визнання недійсним договору не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 17, 76-80, 259, 265, 273, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 в особі представника адвоката Сироватко Станіслава Юрійовича до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» про визнання недійсним договору - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

-позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ;

-відповідач - Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», місцезнаходження: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4, код ЄДРПОУ - 14282829.

Суддя Дмитро ПЕТРОВ