Дата документу 06.03.2026
Справа № 334/1693/26
Провадження № 2/334/1986/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2026 року

Суддя Дніпровського районного суду міста Запоріжжя Ісаков Дмитро Олександрпович, ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

02 березня 2026 року до Дніровського районного суду міста Запоріжжя через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Рижова Михайла Григоровича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Згідно відповіді №2412222 від 03 березня 2026 року з Єдиного державного демографічного реєстру відповідачка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Вивчивши позовну заяву та документи додані до неї, приходжу до переконання, що така подана без додержання вимог, викладених у ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно з п. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 1331,20 гривень.

В порушення вище зазначеної вимоги закону, позивачем судовий збір не сплачено.

Разом з тим, в позовній заяві представник позивача - адвокат Рижов М. Г. посилається на те, що ОСОБА_1 є учасником бойових дій, а тому звільнений від сплаті судового збору при зверненні до суду на підставі п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Вирішуючи вказане клопотання, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Так, згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, до яких належать учасники бойових дій, визначений Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22 жовтня 1993 року №3551-XII.

У статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» закріплені пільги учасникам бойових дій та гарантії їх соціального захисту, а у частині другій статті 22 цього Закону встановлено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Тож, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Законом України «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору осіб, які мають такий статус, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто, встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Водночас серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 9 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19, від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 та відповідно до норм ч.5 ст. 242 КАС України суд їх враховує.

Враховуючи те, що вимоги позивача не пов`язані з порушенням його прав саме як учасника бойових дій, суд апеляційної інстанції зробив висновок про те, що він не звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Суддя звертає увагу, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір», в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Судовий збір повинен справлятися платником за подання позовної заяви про розірвання шлюбу до Дніпровського районного суду міста Запоріжжя на належний рахунок отримувача UА0008512, отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м.Зап. Дніпров/22030101, код отримувача: , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, із зазначенням призначення платежу: пункт з таблиці ставок судового збору, 101, ІПН, судовий збір (Державна судова адміністрація 50), за позовом П.І.Б., Дніпровський районний суд м. Запоріжжя.

Згідно з частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи зазначене, позивачу необхідно сплатити 1331,20 гривень або з урахуванням коефіцієнт 0,8 у сумі 1064,96 гривень судового збору за подання до суду позову про розірвання шлюбу.

Керуючись статтями: 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу/представнику позивача строк для усунення недоліків позовної заяви, який становить п`ять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу/представнику позивача, що у разі усунення недоліків у вказаний строк, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ісаков Д.О.