Справа № 713/3230/23
Провадження №2/713/7/26
УХВАЛА

іменем України

11.02.2026 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючого судді Кибич І.А., з участю секретаря судових засідань Троценко Л.Г., за участю представника позивачки адвоката Вельничука Я.І., представника відповідача адвоката Краснюка В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м.Вижниця клопотання представника позивачки про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Вельничук Ярослав Іванович, до ОСОБА_2 , де третьою особою на стороні позивачки є приватний нотаріус Штефюк Наталія Василівна, де третьою особою на стороні відповідача є приватний нотаріус Олійник Юлія Миколаївна, про визнання заповіту недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Вельничук Я.І., звернулась в суд з позовом про визнання заповіту недійсним до відповідача ОСОБА_2 , де третьою особою на стороні позивачки є приватний нотаріус Штефюк Н.В., де третьою особою на стороні відповідача є приватний нотаріус Олійник Ю.М.

До початку судового засідання від представника позивача адвоката Вельничука Я.І. надійшло клопотання про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи, на вирішення якої просить поставити питання: 1. Чи мала ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , психічний розлад діяльності та поведінки на момент складання нею заповіту 04 липня 2022 року? Чи могла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , усвідомлювати значення своїх дій або керувати ними на момент складання нею заповіту 04 липня 2022 року? Проведення експертизи просить доручити експертам Хмельницької філії судових експертиз ДУ «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України». Посилається на те, що ухвалою суду вже призначалася посмертна судово-психіатрична експертиза, однак вона не була проведена через недостатність медичної документації, у зв`язку з чим ухвала суду залишилась невиконаною. Відповідно до вимог ЦПК України експертиза призначається у випадках, коли для встановлення обставин справи необхідні спеціальні знання. У справах щодо оспорювання заповіту визначальним є встановлення психічного стану особи на момент його посвідчення. Відсутність частини медичних документів сама по собі не є підставою для відмови у призначенні повторної експертизи, якщо існують сумніви щодо здатності заповідача усвідомлювати значення своїх дій. Сторона позивача має додаткові докази, які не були надані раніше, тому вважає за необхідне призначити повторну посмертну судово-психіатричну експертизу в іншій експертній установі.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_4 заперечували щодо призначення експертизи.

В судове засідання треті особи приватний нотаріус Штефюк Н.В., приватний нотаріус Олійник Ю.М. не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи.

Суд, заслухавши представника позивачки, відповідача та його представника, вважає, що в задоволенні клопотання необхідно відмовити з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як вбачається з частини першої, п`ятої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

В пункті 1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (далі Інструкція) визначено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Верховний Суд у постанові від 29.09.2021 у справі №569/4688/15-ц вказав, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 08 листопада 2018 року справі № 910/14672/17, від 24 квітня 2018 року у справі № 910/9394/17 та від 26 жовтня 2018 року у справі № 910/9971/17.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. По справі судом зазначених умов призначення експертизи не встановлено.

Ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області від 21 грудня 2023 року призначено по справі посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: 1. Чи страждала психічними захворюваннями, психічними розладами діяльності та поведінки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , у момент вчинення нею правочину заповіту від 04.07.2022 року? 2. Чи могла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , з урахуванням її психічного стану, у момент підписання заповіту 04.07.2022 року, розуміти значення своїх дій та керувати ними?

19.09.2024 року до суду надійшли матеріали цивільної справи №713/3230/23, провадження №2/713/30/24 з медичною документацією, без виконання ухвали Вижницького районного суду Чернівецької області від 21.12.2023 року, оскільки позивачем не була здійснена оплата за проведення посмертної судово-психіатричної експертизи відносно ОСОБА_3 .

Ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області від 19 травня 2025 року призначено по справі посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: 1. Чи мала психічний розлад діяльності та поведінки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , на момент вчинення нею правочину заповіту від 04.07.2022 року? 2. Чи могла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент підписання заповіту 04.07.2022 року?

02.01.2026 року до суду надійшли матеріали цивільної справи №713/3230/23, провадження №2/713/30/24 з медичною документацією, без виконання ухвали Вижницького районного суду Чернівецької області від 19.05.2025 року, оскільки: В порядку черговості, експерти ознайомились з наданими матеріалами та медичною документацією. В процесі ознайомлення виявлено, що відомості про стан здоров`я ОСОБА_3 на період 2022 року містяться тільки в медичній карті амбулаторного хворого у вигляді одного щоденникового запису, який зроблено лікарем 23.08.2022 (місяць виправлений), тобто, після вчиненого правочину, і який носить малоінформативний характер щодо психічного стану ОСОБА_3 . Інша надана на дослідження медична документація містить дані про стан здоров`я останньої за період 2021 та 2023 роки, тобто, в термін до і після укладання правочину. Окрім того, у цій мед документації відсутні відомості саме про стан психічного здоров`я ОСОБА_3 . За даних обставин, експертами не може бути проведена повна та об`єктивна оцінка психічного стану ОСОБА_3 на період який цікавить суд, а саме на момент вчинення нею правочину - заповіту від 04.07.2022 року, та, відповідно, не може бути проведена призначена судом посмертна СПЕ відносно ОСОБА_3 .

З урахуванням підстав та предмета позовних вимог, фактичних обставин справи, а також беручи до уваги те, що у справі не проведено первинної експертизи, водночас захисник повторно заявляє клопотання про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи без надання нових доказів чи належного обґрунтування підстав для її призначення, суд дійшов висновку, що таке клопотання є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Також варто зауважити, що питання про призначення експертизи вирішується судом на стадії підготовчого розгляду справи в силу статті 189, 197 ЦПК України.

Як зазначено в ч.1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. (ч.1 ст.127 ЦПК України)

Проте, представник відповідача із заявою про поновлення строку на звернення з таким клопотання до суду не звертався.

Положенням ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Варто зауважити, що призначення судової експертизи як процесуальна дія суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, має бути обґрунтованим. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У зв`язку з вищевикладеним, оцінивши наведені обставини справи у взаємозв`язку з правовими нормами, якими вони врегульовані, з метою недопущення невиправданого затягування процесу, суд приходить до переконання про те, що клопотання подано представником позивача під час розгляду справи по суті, а отже, з пропуском строку, встановленим ЦПК України, про поновлення пропущених процесуальних строків представник позивача не звертався, а тому немає підстав для призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи.

На підставі та керуючись ст.ст.103, 252, 258-261, 354 ЦПК України, Суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Іван КИБИЧ