06.03.2026 Справа № 756/3167/26
Ун. №756/3167/26
Пр. №2/756/4809/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 березня 2026 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Майбоженко А.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ТФ-К», Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про витребування майна із чужого незаконного володіння, припинення права власності, відновлення становища, яке існувало до порушення та скасування державної реєстрації права власності,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з позовом до відповідача про витребування майна із чужого незаконного володіння, припинення права власності, відновлення становища, яке існувало до порушення та скасування державної реєстрації права власності, у якому просить суд витребувати на користь співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 нежилі приміщення з №1 по №17 групи приміщень №72 літ. А, загальною площею 260,60 кв.м. по АДРЕСА_1 , припинити її право власності на це нерухоме майно, скасувати державну реєстрацію прав власності з одночасним припинення речових прав на спірне нерухоме майно, а також зобов`язати ОСОБА_2 відновити в будинку за адресою: АДРЕСА_1 за власний рахунок становище, яке існувало до порушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Крім того, як вбачається зі змісту п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України зміст позовних вимог - це спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до норм чинного ЦПК України, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

В позовній заяві позивачем зазначено два відповідача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а позовні вимоги пред`явлено лише до одного ОСОБА_2 .

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позовна заява подана позивачем не містить в повному обсязі копій доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи, а саме наявні копії: Робочої документації забудови 3А м-ну ж.м. «Оболонь» від 31.03.2009, розпорядження Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації №888 від 30.09.2008, наказ №139-В Головного управління комунальної власності м. Києва від 29.02.2012 та додаток до нього, наказ №01-н ПАТ «Трест Київміськбуд-1» від 31.05.2011, Договір №133-2-ВПП (1) інвестування в будівництво нежитлового приміщення від 22.06.2007, АКТ готовності об`єкта до експлуатації від 11.11.2011.

Позивачем подано до суду копії позову з частиною доданих до нього документів для відповідачів та третіх осіб, тобто не у повному переліку зазначеному в додатках до позову.

Крім того, за приписами ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем судовий збір не сплачено.

Пред`являючи позов до суду, позивач подав клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв`язку з тяжким матеріальним становищем, надавши довідку відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела та суми нарахованого доходу, нарахованого податку та військового збору за період з березня 2022 по січень 2026 року, повідомлення про прощення боргу АТ «ОТП Банк», Постанови приватного виконавця про арешт коштів та майна боржника.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання (ч. 5 цієї статті).

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Додані до заяви про відстрочення від сплати судового збору відомості з з березня 2022 по січень 2026 року, повідомлення про прощення боргу АТ «ОТП Банк», Постанови приватного виконавця про арешт коштів та майна боржника у повній мірі не відображають майнового стану ОСОБА_1 та не підтверджують відсутності коштів для сплати судового збору на момент подання позовної заяви.

Такими документами, наприклад, можуть бути довідки з служби соціального захисту, довідки про відсутність майна та майнових прав, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

У зв`язку з вищезазначеним, суд відмовляє у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Згідно із п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2, ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивач ОСОБА_1 просить суд, зокрема витребувати на користь співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 нежилі приміщення з №1 по №17 групи приміщень №72 літ. А, загальною площею 260,60 кв.м. по АДРЕСА_1 , разом з тим, вказаує ціну позову 1 743 093 грн.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19 вказано, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка для подання заяви майнового характеру для фізичних осіб становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2026 складає 1 331,20 грн. (прожитковий мінімум станом на 01.01.2026 складає 3 328 грн.), та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 16 640 грн.

Позивачем ціна позову визначена у розмірі 1 743 093,00 грн., тобто 1 % ціни позову складає 17 430,93 грн., що перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки Законом України «Про судовий збір» передбачено сплату судового збору не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подачі позову до суду складає 16 640 грн. то і судовий збір за подання цієї позовної заяви повинен бути сплачений у розмірі 16 640 грн.

Судовий збір має бути сплачений позивачем за наступними реквізитами: Отримувач коштів ГУК у Оболон.р-ні/Оболон.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA0026006, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Оригінал квитанції про сплату судового збору потрібно надати суду

Враховуючи викладене, суд пропонує позивачу позивачу визначитись із колом учасників справи, подати до суду уточнену позовну заяву, зазначити зміст позовних вимог, щодо кожного з відповідачів, а також надати копії уточненої позовної заяви відповідно до кількості учасників справи, подати до суду всі копії документів, що долучені до позову для відповідачів та третіх осіб, які будуть відповідати переліку зазначеному в додатках до позову, сплатити судовий збір у вищезазначеному розмірі.

Згідно ст.185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач, відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Додатково суд роз`яснює, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи наведене, вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ТФ-К», Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про витребування майна із чужого незаконного володіння, припинення права власності, відновлення становища, яке існувало до порушення та скасування державної реєстрації права власності - залишити без руху, встановивши позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, який рахувати з дня отримання її копії.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Майбоженко