КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 березня 2026року м. Київ

Унікальний номер справи № 754/6693/25

Головуючий у першій інстанції - Коваленко І.І.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/7235/2026

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Саліхова В.В.

суддів: Євграфової Є.П., Левенець Б.Б.,

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2025 року ТОВ «ФК«Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» суму заборгованості за кредитним договором №102211788 від 30.10.2023 - 14774,76 грн, а також судовий збір у сумі 2397,90 грн.

Не погодившись з рішенням районного суду, 19 січня 2025 року ОСОБА_1 подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу у порядку ст. 355 ЦПК України.

20 січня 2026 року витребувано матеріали цивільної справи.

10 лютого 2026 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 11 лютого 2026 року передана судді-доповідачу.

Зважаючи на положення ч. 1 ст. 354 ЦПК України апелянтом не пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2026 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2025 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Апелянту на виконання вимог вказаної ухвали необхідно було подати до Київського апеляційного суду текст апеляційної скарги в новій редакції та зазначенням всіх учасників справи (позивача ТОВ «ФК«Кредит-Капітал») разом із доказами надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих матеріалів позивачу з урахуванням положень статті 43 ЦПК України, через електронний кабінет.

15 лютого 2026 року до Київського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків разом з новою редакцією апеляційної скарги із зазначенням позивача.

Разом з тим, до заяви про усунення недоліків не долучено доказами надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих матеріалів всім учасникам справи (позивачу ТОВ «ФК «Кредит-Капітал») з урахуванням положень статті 43 ЦПК України, шляхом надсилання до електронного кабінету.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 лютого 2026 року продовжено строк ОСОБА_1 для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2025 року протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

З супровідного листа Київського апеляційного суду від 18 лютого 2026 року вбачається, що копію вказаної ухвали 17 лютого 2026 року було направлено на електронний кабінет ОСОБА_1 .

Частиною шостою статті 14 ЦПК України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 14 ЦПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 17 Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 24 Положення визначено, що підсистема «Електронний суд» - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до пункту 36 Положення після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до звіту про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду ОСОБА_1 отримала електронний примірник ухвали Київського апеляційного суду від 17 лютого 2026 року - 18 лютого 2026 року о 14 год. 50 хв.

Тобто, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги було 23 лютого 2026 року.

23 лютого 2026 року через систему «Електронний суд» від ОСОБА_1 до Київського апеляційного суду надійшла заява про усунення недоліків,до якої остання долучила скріншот про доставку документів позивачу в Електронний суд.

Однак, даний скріншот не є належним доказом відправлення апеляційної скарги з додатками для ТОВ «ФК«Кредит-Капітал» через підсистему Електронний суд.

Тобто, апелянтом не виконано вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 11 лютого 2026 року, а саме не долучено докази направлення апеляційної скарги з доданими до неї додатками позивачу ТОВ «ФК«Кредит-Капітал» з урахуванням положень ст. 43 ЦПК України.

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 11 лютого року не виконано, апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, з підстав неподання апелянтом до суду доказів направлення апеляційної скарги з додатками відповідно до кількості учасників справи, з урахуванням положень ст.43 ЦПК України.

Виходячи зі змісту ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, у тому числі цікавиться рухом справи.

Європейський суд з прав людини зазначав, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі «Шульга проти України», № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі «Мусієнко проти України», № 26976/06).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи, що, станом на 02 березня 2026 року зазначені в ухвалі недоліки не усунуті, то апеляційну скаргу відповідно до вимог ст.ст. 357, 185 ЦПК України слід визнати неподаною та повернути апелянту.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст. 185, ч. 2 ст. 357, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2025 року - визнати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: В.В. Саліхов

Є.П. Євграфова

Б.Б. Левенець