ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/817/483/26 Доповідач - Гірський Б.О.
У Х В А Л А

02 березня 2026 р.м. Тернопіль

Тернопільський апеляційний суд в складі:

головуючого - Гірського Б.О.

суддів - Костіва О.З., Храпак Н.М.

під час вирішення питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Тернопільської області від 17 грудня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Хмельницького апеляційного суду про відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

09 лютого 2026 року ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького апеляційного суду із апеляційною скаргою на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 грудня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Хмельницького апеляційного суду про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 18 лютого 2026 року визначено підсудність справи за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Хмельницького апеляційного суду про відшкодування моральної шкоди Тернопільському апеляційному суду (а.с. 56).

Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що слід повернути скаржнику подану ним апеляційну скаргу виходячи із наступних міркувань.

Згідно частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Згідно пункту 1 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Апеляційна скарга в частині обґрунтування підстав викладена в образливій, неприпустимій формі, містить наклепницькі відомості та образливі висловлювання, які дискредитують судові органи України та їх посадових осіб.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками образливих слів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) цивільного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року в справі №9901/34/19 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 червня 2022 року в справі №274/4944/20.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Такі висновки апеляційного суду узгоджуються з висновками Великої Палати Верховного Суду у постановах від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц, від 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ), застосовуючи пп.«а» п.3 ст.35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст.34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. mutatis mutandis ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року).

Верховний Суд в ухвалі від 29 квітня 2024 року у справі № 686/6339/22 звертає увагу, що учасник справи повинен користуватися процесуальними правами виключно в межах завдань цивільного судочинства, сприяючи суду у здійсненні правосуддя. Якщо такий учасник вчиняє процесуальну дію з іншою метою, зокрема образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, висловити власні негативні емоції на їхні дії та рішення, він виходить за межі змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій.

Так, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 , серед іншого, зазначає:

... що є доказом виняткового цинізму та особливої зухвалості виконавця цього замовного процесу судді Трембача О.Л.;

... оскільки картель українського правосуддя з особливою зухвалістю і винятковим цинізмом....

Враховуючи те, що апеляційна скарга ОСОБА_1 містить образливі висловлювання на адресу суду, судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, які не відповідають стилю спілкування у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні та дискредитують судові органи України, їх посадових осіб і такий виклад апеляційної скарги виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, є неприпустимим при оформленні апеляційної скарги та є виявом неповаги до суду, що суперечить основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, тому суд апеляційної інстанції розцінює це як зловживання процесуальними правами.

Виходячи з вищенаведеного, суд апеляційної інстанції вважає, що така апеляційна скарга підлягає поверненню ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 44, 260, 261 ЦПК України, суд апеляційної інстанції,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Тернопільської області від 17 грудня 2025 року повернути скаржнику.

Ухвала суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Гірський Б.О.

Судді: Костів О.З.

Храпак Н.М.