Віньковецький районний суд Хмельницької області
Провадження № 2/670/186/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 березня 2026 року селище Віньківці

Суддя Віньковецького районного суду Хмельницької області Голуб О.Є. ознайомившись із матеріалами позовної заяви акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

25.02.2026 відповідно до ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20.01.2026 передано за підсудністю до Віньковецького районного суду Хмельницької області матеріали позовної заяви акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, в якій представник позивача просить стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованість за кредитним договором № 880/400-РКМ 343 від 22.11.2006 року розраховану на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України, за невиконання грошового зобов`язання встановленого рішення суду яка станом на 23.02.2022 року становить - 108 511,32 грн та понесені судові витрати.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.02.2026 головуючим у справі визначено суддю Голуба О.Є.

Оглянувши матеріали справи, суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 32 ЦПК України, справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Беручи до уваги наведене, справа підсудна Віньковецькому районному суду Хмельницької області.

Окрім того, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє її відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що така не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 43 ЦПК України, процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи дана позовна заява подана через систему «Електронний суд», до неї додано докази надсилання позовної заяви з додатками відповідачам на поштову адресу: АДРЕСА_1 .

Однак відповідно до відповіді з Єдиного держаного демографічного реєстру №2249076 від 19.01.2026 дійсне зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 .

Відтак, позивачу необхідно, з урахуванням встановленого судом зареєстрованого місця проживання відповідача, надіслати відповідачу ОСОБА_1 примірник позовної заяви з додатками за адресою: АДРЕСА_3 , та надати суду належні докази такого надсилання.

Від належного повідомлення учасників справи залежить реалізація принципу рівності та змагальності сторін.

Водночас відповідно до відповіді Відділу реєстрації місця проживання управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради від 30.12.2025 ОСОБА_2 знятий з місця реєстрації з 27.12.2019 у зв`язку зі смертю.

Відтак, щодо відповідача ОСОБА_2 , який згідно відповіді знятий з реєстрації у зв`язку зі смертю суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити, зокрема зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Звертаючись з позовом до суду, представник позивача просить стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором № 880/400-РКМ 343 від 22.11.2006 за період 02 квітня 2017 року по 23 лютого 2022 року, розраховану на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України, за невиконання грошового зобов`язання встановленого рішення суду, яка станом на 23.02.2022 становить - 108 511,32 грн та понесені судові витрати.

Виходячи з положень частини першої статті 55 Цивільного процесуального кодексу України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Таким чином, з наведеного вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі коли відповідач (боржник) на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням права, свобод та інтересів третіх осіб.

Наведені висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах також виснував Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16 та Верховний Суд у складі Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01 жовтня 2025 року в справі № 204/14098/23.

Отже, системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25 Цивільного кодексу України та частини другої статті 48 Цивільного процесуального кодексу України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 Цивільний процесуальний кодексу України).

За таких обставин, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог статті 25 ЦК України припинено, тому в силу вказаного вище вона не може бути стороною у справі.

З огляду на наведене, з урахуванням того, що позивач просить стягнути заборгованість з відповідачів у солідарному порядку, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача ОСОБА_2 цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу та відсутність підстав для відкриття провадження у справі стосовно такого відповідача.

У випадку, якщо фізична особа - відповідач у справі помер до подання позову, а права і обов`язки померлого переходять до його спадкоємців чи іншої особи, позивач повинен подати позов безпосередньо до його спадкоємців чи іншої особи.

Дані обставини є суттєвими, оскільки їх наявність у своїй сукупності позбавляє суд можливості визначити належне коло учасників цивільного процесу, які будуть брати участь при розгляді справи, і, зокрема, забезпечити процесуальні права відповідача (відповідачів) відповідно до статей 43, 49, 130 ЦПК України.

З огляду на наведене, згідно з ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 27, 43, 175, 177, 185, 260-261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків зазначених в мотивувальній частині цієї ухвали.

Строк усунення недоліків обчислювати з дня отримання позивачем/представником позивача ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя О.Є. Голуб