Справа № 404/8960/24
Номер провадження 2/404/2451/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2026 року Фортечний районний суд міста Кропивницького в складі:

Головуючого судді Іванової Н.Ю.

при секретарі - Коцюбі Т.С.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в місті Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки житлового будинку з надвірними будівлями

В С Т А Н О В И В:

У жовтня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 . Просила виділити їй в натурі 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями, що розташовані на земельній ділянці з кадастровим номером :46:375:003, за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 жовтня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Представником позивача, адвокатом Калінка-Бондар О.Б. 25 лютого 2026 року подано до суду заяву про зміну предмету позову, за якою вона просила суд в порядку поділу майна, що перебуває у спільній частковій власності виділити у власність ОСОБА_1 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями, що розташовані на земельній ділянці з кадастровим номером :46:375:003, за адресою: АДРЕСА_1 , в складі наступних приміщень, а саме: 1- коридор площею 6,70 кв.м., 2-санвузол площею 4.40 кв.м., 3- житлова кімната площею 16,80 кв.м., загальною площею 27,90 кв.м., в тому числі житловою 16,80 кв.м.; з господарських будівель та споруд: літ. «В»-літня кухня; літ. «З» - вбиральня; літ. «К» - колодязь; літ. «М» - гараж; літ. «N» - ворота; літ. «N1» - огорожа; літ«N3» - огорожа; літ«N4» - огорожа; літ. «к1» - козирок; 1/2 вимощення. В порядку поділу майна, що перебуває у спільній частковій власності виділити у власність ОСОБА_2 1/2 частки житлового будинку з надвірними будівлями, що розташовані на земельній ділянці з кадастровим номером :46:375:003, за адресою: АДРЕСА_1 , в складі наступних приміщень, а саме: 4- житлова кімната площею 8,90 кв.м.; 5- житлова кімната площею 12,50 кв.м.; 6 - кухня площею 5,80 кв.м., загальною площею 27,20 кв.м., в тому числі житловою 21,40 кв.м.; з господарських будівель та споруд: літ. «Л» - погріб; літ. «л» - вхід в погріб; літ. «N2» - хвіртка; 1/2 вимощення.

Представник позивача, адвокат Калінка-Бондар О.Б. через канцелярію суду подала заяву якою просила підготовче засідання проводити без її участі. Просила прийняти до розгляду заяву про зміну предмету позову.

Представник відповідача адвокат Репело О.В. через канцелярію суду подав заяву якою просив підготовче засідання проводити без його участі.

Суд, дослідивши матеріали справи та подану заяву про зміну предмету позову від 25 лютого 2026 року, дійшов висновків про наступне.

За правилами п. 2 ч. 1 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Беручи до уваги, що розгляд справи відбувається у порядку загального позовного провадження та заяву про зміну предмету позову позивачем подано до закінчення підготовчого засідання, вимоги ст. 49 ЦПК України щодо процесуальної стадії, коли таку заяву може бути подано позивачем, останнім дотримані.

Суд звертає увагу, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Саме таких висновків дійшов Верховний Суд у складі Касаційного господарського суду в Постанові від 22 липня 2021 року, прийнятій по справі № 910/18389/20.

З огляду на викладене вище та, беручи до уваги ті обставини, що позивач подала суду заяву про зміну предмета позову до закінчення підготовчого засідання у справі, яка розглядається у загальному позовному провадженні, суд вважає за можливе прийняти таку заяву до свого провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2,13, 49, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Прийняти до провадження заяву про зміну предмету позову від 25 лютого 2026 року, подану представником ОСОБА_1 , адвокатом Калінка-Бондар О.Б. та у подальшому розглядати справу з урахуванням уточнених позовних вимог.

У п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали відповідач має право надіслати суду відзив на заяву про зміну предмету позову від 25 лютого 2026 року, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Копію ухвали направити сторонам.

Підготовче засідання у справі відкласти.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького Н. Ю. Іванова