Провадження № 2/752/855/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2026 року Голосівский районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Машкевич К.В.

за участю секретаря- Касаткіної А.В.,

представника позивача- ОСОБА_1

представника позивача- ОСОБА_2

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м.Києві клопотання представника відповідача - адвоката Танцюри Л.О. про призначення судової почеркознавчої експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення боргу та відшкодування моральної шкоди, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом і просить стягнути з відповідача:

-11 370 450, 00 грн боргу за договором позики;

-10 122 699, 30 грн неустойки;

-50 000, 00 грн в відшкодування моральної шкоди.

Посилається в позові на те, що 03 серпня 2021 року був укладений договір позики, посвідчений приватним нотаріусом Фастівського районного нотаріального округу Морач Т.О., за яким він передав відповідачу в борг 8 053 320, 00 грн, що в еквіваленті становило 300 000, 00 доларів США.

За умовами договору борг мав бути повернутий відповідачем до 03 серпня 2022 року.

З метою забезпечення виконання зобов`язань за договором позики 03 серпня 2021 року між ним та дружиною відповідача ОСОБА_5 , був укладений договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Фастівського районного нотаріального округу Морач Т.О.

05 вересня 2023 року відповідач повернув йому 987 352, 20 грн, що еквівалентно 27 000, 00 доларів США.

З урахуванням девальвації національної валюти, виходячи з умов укладенього договору позики, сума заборгованості у гривневому еквіваленті станом на 02 грудня 2024 року становить 21 493 149, 30 грн.

Враховуючи, що відповідач в односторонньому порядку відмовився від викоання умов договору, просить задовольнити позов.

31 січня 2025 року відповідач подав відзив, яким проти позов заперечує.

Посилається на те, що договір позики та договір іпотеки він та його дружина не укладали, не підписували, а тому вони є неукладеними.

Договори є підробленими, його підпис та підпис його дружими є сфальсифікованими.

Зазначає, що він займається бізнесом, користувався послугами приватного нотаріуса ОСОБА_6 , матері позивача, яка мала доступ до його персональних даних та персональних даних його дружини.

Приватний нотаріус Морач Т.О. є підлеглою матері позивача.

Про укладенення договорів їм стало відомо з позовної заяви, а тому вважає, що дії позивача та його матері направлені на протиправне заволодіння їх майном.

20 лютого 2026 року представник відповідача подав клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просить поставити наступні питання:

1)Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_4 в договорі позики від 03 серпня 2021 року власноруч ОСОБА_7 чи іншою особою?

2)Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_3 в договорі позики від 03 серпня 2021 року власноруч ОСОБА_3 чи іншою особою?

23 лютого 2026 року представник позивача подав заперечення проти призначення експертизи з приведенням відповідних обґрунтувань.

Відповідач та його представник в судове засідання не з"явились, про розгляд справи повідомлені належним чином.

Представники позивача заперечували проти задоволення клопотання.

Третя особа у судове засідання не з"явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання, виходячи наступного.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

З даної норми закону випливає, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

За змістом частини 2 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Частиною 1 статті 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Згідно статтею 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з частиною 3 статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, в тому числі, змагальність сторін; диспозитивність; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до частини 5 статті 12 ЦПК України, яка покладає на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Призначення судової експертизи, як процесуальна дія суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, має бути обґрунтованим.

Частинами 1 та 3 статті 12, частинами 5 та 6 статті 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі статями 76, 77, 79 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують, і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13 принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони.

Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона.

Вивчивши приведені в клопотанні підстави для призначення експертизи, надані сторонами докази та заперечення, обгрунтування представника позивача проти призначення експертизи, враховуючи їх сукупність та взаємозв`язок із обставинами справи, які мають значення для правильного вирішення спору, суд приходить до висновку, що стороною відповідача не наведено переконливих доводів для призначення у справі експертизи, так само як і доцільності її проведення з приведених питань в розрізі пред`явлених позовних вимог.

При цьому слід зазначити, що наявних у матеріалах справи доказів достатньо для прийняття рішення у справі по суті пред`явлених позовних вимог, а за час перебування справи в провадженні суду стороною відповідача не вживались заходи для отримання самостійно відповідних експертних досліджень, які б вказували на сумнівність та/або недостовірність наявних у справі доказів.

У даному випадку суд може встановити обставини, які входять до предмета доказування у цьому спорі, та вирішити спір на підставі поданих сторонами доказів без застосування спеціальних знань.

Керуючись статтями 102-105, 108 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Танцюри Л.О. про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.В. Машкевич