Єдиний унікальний номер: 357/594/26
Провадження № 2/379/470/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2026 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін В.І., розглядаючи позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕЛЕКСІ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ:

15.01.2026 представник товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕЛЕКСІ ФІНАНС» Глушко М.С. звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовною заявою до ОСОБА_1 , у якому просила суд стягнути з відповідачки на користь позивача заборгованість за договором № 26-09-2025-05 надання коштів у позику, в тому числі і на умовах фінансового кредиту від 26 вересня 2025 року в сумі 202 163,13 грн, а також судові витрати.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.01.2026 постановлено справу направити за підсудністю до Таращанського районного суду Київської області.

03.03.2026 матеріали цивільної справи надійшли до Таращанського районного суду Київської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 03.03.2026 головуючим суддею у даній справі визначено суддю Зінкіна В.І.

Відповідно до частини 2 статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно частини 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною 3 статті 58 ЦПК України передбачено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до частини 1 статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Статтею 244 ЦК України передбачено, що представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Представництво за довіреністю може ґрунтуватися на акті органу юридичної особи.

У пунктах 18, 20, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Інакше кажучи, процесуальні закони визначили, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які за законом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники. Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (стаття 60 ЦПК України,стаття 58 ГПК України,стаття 57 КАС України). Повноваження саме цих представників підтверджують документи, визначені у частинах першій і четвертій статті 62 ЦПК України, частинах першій і четвертій статті 60 ГПК України, частинах першій і четвертій статті 59 КАС України. Тому неприйнятним є аргумент підписанта про те, що для самопредставництва юридичної особи достатньо виданої нею на ім`я одного з працівників довіреності.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Суд зауважує, що представляти юридичну особу в суді має право виключно адвокат або працівник такої юридичної особи з наданням до суду документів на підтвердження повноважень діяти в судовому процесі.

Дані висновки суду відповідають висновкам, викладеним в наведеній вище позиції Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20.

Як вбачається з матеріалів справи позовну заяву підписано та подано представником позивача Глушко М.С., який на підтвердження своїх повноважень підписувати та подавати позовну заяву надав копію статуту ТОВ «ГЕЛЕКСІ ФІНАНС», довіреності від 29.10.2025, наказу № 91-к від 16.10.2025 «Про прийняття на роботу».

Разом з тим, предметом позову є стягнення заборгованості за кредитним договором, ціна позову становить 202 163,13 грн. Враховуючи ціну позову, яка перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, дана цивільна справа не є малозначною, що виключає можливість представництва позивача у суді особою, яка діє на підставі довіреності та не має статусу адвоката.

Крім того, представник повинен був подати відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності також обмеження відповідних повноважень. Однак, такий відповідний документ юридичної особи доданий не був.

Таким чином, підписувати та подавати позовну заяву у даній цивільній справі оскільки справа не є малозначною має право або адвокат, або представник в порядку самопредставництва.

Оскільки до позовної заяви не долучено доказів на підтвердження того, що представник позивача Глушко М.С. є адвокатом та здійснює адвокатську діяльність, або може представляти позивача в порядку самопредставництва на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати, тому підлягає поверненню особі, яка її подала.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин та у відповідності до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України заяву позивача слід повернути.

Керуючись статтями 13, 185 ч. 4 п. 1, 258, 260, 261, 352-355 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕЛЕКСІ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб - адресою сторінки на офіційному веб - порталі судової влади України http://tr.ko.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяВ. І. Зінкін