П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2026року м. Київ

Справа № 753/7148/25

Апеляційне провадження №22-ц/824/2496/2026

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В.

суддів: Желепи О.В., Поліщук Н.В.

за участі секретаря Липченко О.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва, постановлену під головуванням судді Осіпенко Л.М. 21 жовтня 2025 року у м. Київ, за клопотанням ОСОБА_1 про зупинення провадження, у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», Товарної біржі «Електронні торгові системи», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Міністерство юстиції України, Акціонерне товариство «Агропросперіс Банк», Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про визнання результатів електронних торгів недійсними,

В С Т А Н О В И В

У квітні 2025 року ОСОБА_1 звернулась у суд з зазначеним позовом, у якому просила визнати недійсними результати проведення електронних торгів оформлених протоколом електронних торгів № UA-EA-2018-07-16-000021-b від 24 липня 2018 року щодо лоту F11G28047 - найменування активів (майна) лоту (склад лоту): нерухомість: квартира, однокімнатна, загальною площею 39,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані особи відсутні.

21 жовтня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Климов О.Ю. подав клопотанням про зупинення провадження у справі, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві у віці 41 (сорока одного) року помер відповідач ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про його смерть. З огляду на викладене просить суд зупинити провадження у справі строком на 6 (шість) місяців до залучення до участі у справі правонаступника (правонаступників) відповідача.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 21 жовтня 2025 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про зупинення провадження - відмовлено.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Дельта Банк», Товарної біржі «Електронні торгові системи», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Міністерство юстиції України, АТ «Агропросперіс Банк», Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про визнання результатів електронних торгів недійсними - закрито в частині заявлених позовних вимог до співвідповідача ОСОБА_3 у зв`язку з його смертю.

Ухвала суду мотивована тим, що відповідач ОСОБА_3 був залучений до участі у справі у якості співвідповідача після відкриття провадження у справі на підставі заяви позивачки, яка обґрунтувала уточнений позов тим, що із ОСОБА_3 вони проживали однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу та придбали квартиру у період спільного проживання, проте в порушення її прав ОСОБА_3 без погодження з нею взяв на себе кредитні зобов`язання та без її згоди передав в іпотеку квартиру, яку продано на оспорюваних нею електронних торгах. Тобто підставою позову до вказаного співвідповідача позивачкою заявлено порушення прав, притаманних подружжю. Предметом спору є електронні торги з приводу продажу квартири, а не право власності на квартиру. Таким чином, спір виник не з приводу майна (квартири), тобто не є майновим, у якому допускається правонаступництво.

Суд вважає, що позивачка пов`язує свої позовні вимоги до відповідача ОСОБА_3 , із фактичними шлюбними відносинами, що стосується особистих немайнових прав, які нерозривно пов`язані з особою відповідача та припиняються з його смертю. Отже, заміна сторони її правонаступником у заявленому позивачкою спорі є неможливою, оскільки спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Не погодилась з ухвалою суду ОСОБА_1 , її представником - адвокатом Климовим О.Ю. подана апеляційна скарга, в якій він вказує на те, що районний суд закриваючи провадження у справі порушив норми процесуального права, оскільки у випадку визнання торгів недійсними у спадкоємців загиблого ОСОБА_3 виникають майнові права на квартиру та компенсацію завданої шкоди в силу ст.ст. 11, 216 ЦК України.

Зазначає, що судом не взято до уваги ту обставину, що об`єктом цивільного спору в даному випадку є квартира та майнові права членів цивільної родини ОСОБА_3 і його спадкоємців на останню, яка протиправно відчужена з електронних торгів. В той же час предметом цивільного спору є визнання електронних торгів недійсними та відновлення права спільної сумісної власності цивільного подружжя і спадкоємців загиблого захисника України на спірне майно. У зв`язку з цим визнання електронних торгів недійсними є однозначно майновим спором.

На підставі викладеного, просить скасувати оскаржувану ухвалу, а провадження у справі № 753/7148/25 зупинити для залучення до участі у справі правонаступника співвідповідача ОСОБА_3 .

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 , його представник - адвокат Зелена Н.Ю. просить ухвалу суду першої інстанції залишити без змін. Вказує, що навіть при виявленні у ОСОБА_3 спадкоємців, спірна квартира не може бути об`єктом спадкових правовідносин, оскільки вибула із власності ОСОБА_3 , на момент передачі на електронні торги перебувала у власності ПАТ «Дельта Банк» та набута у власність ОСОБА_2 за результатами проведених електронних торгів.

В судовому засіданні представник позивача - адвокат Климов О.Ю. просить апеляційну скаргу задовольнити з підстав наведених в ній.

Відповідач ОСОБА_2 просив заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити її без задоволення.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів виходить з такого.

Судом встановлено, що у квітні 2025 року ОСОБА_1 звернулася у суд із позовом, де відповідачами були визначені ОСОБА_3 , Міністерство юстиції України, АТ «Агропросперіс Банк», ПАТ «Дельта Банк», ОСОБА_2 , Фонд гарантування вкладів фізичних осіб. У позовних вимогах просила: визнати недійсними результати проведення електронних торгів № UA-EA2018-07-16-000021-b від 24.07.2018 щодо лоту F11G28047 - найменування активів (майна) лоту (склад лоту) Нерухомість: квартира, однокімнатна, загальною площею 39,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані особи відсутні. В обґрунтуванні позову вказано, що позивач із ОСОБА_3 проживали однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу та придбали квартиру у період спільного проживання, проте в порушення її прав ОСОБА_3 без погодження з нею взяв на себе кредитні зобов`язання та без її згоди передав в іпотеку квартиру, яку продано на оспорюваних нею електронних торгах. /т.1 а.с.1-69/

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 05 травня 2025 року позовна заява була залишена без руху, з підстав. зокрема, відсутності визначення змісту позовних вимог до кожного з відповідачів. /т.1 а.с.108/

09 травня 2025 року позивачем подано нову редакцію позовної заяви де відповідачами були визначені ПАТ «Дельта Банк», ОСОБА_2 , Товарна біржа «Електронні торгові системи», а третіми особами: ОСОБА_3 , Міністерство юстиції України, АТ «Агропросперіс Банк», Фонд гарантування вкладів фізичних осіб. У позовних вимогах просила: визнати недійсними результати проведення електронних торгів № UA-EA2018-07-16-000021-b від 24.07.2018 щодо лоту F11G28047 - найменування активів (майна) лоту (склад лоту) Нерухомість: квартира, однокімнатна, загальною площею 39,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані особи відсутні. В обґрунтуванні позову вказано, що позивач із ОСОБА_3 проживали однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу та придбали квартиру у період спільного проживання, проте в порушення її прав ОСОБА_3 без погодження з нею взяв на себе кредитні зобов`язання та без її згоди передав в іпотеку квартиру, яку продано на оспорюваних нею електронних торгах /т.1 а.с.111-133/

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 13 червня 2025 року прийнято до розгляду і відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 /т.1 а.с. 192/

15 липня 2025 року позивачем подана заява про зміну предмета та підстав позову, в якій заявлено про зміну правового статусу учасника справи ОСОБА_3 з третьої особи на відповідача. В обґрунтуванні цієї заяви позивачем вказано, що із ОСОБА_3 вони проживали однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу та придбали квартиру у період спільного проживання, проте в порушення її прав ОСОБА_3 без погодження з нею взяв на себе кредитні зобов`язання та без її згоди передав в іпотеку квартиру, яку продано на оспорюваних нею електронних торгах /т.3 а.с.89-95/

Ухвалою суду першої інстанції занесеної до протоколу судового засідання від 15 липня 2025 року та виготовленою окремо задоволено заяву, залучено у справі в якості співвідповідача ОСОБА_4 /т.3 а.с.119-121,124,127/

21 жовтня 2025 року представником позивача подано заяву про зупинення провадження у справі. Вказана заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві у віці 41 року помер відповідач ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про його смерть. З огляду на викладене просив суд зупинити провадження у справі строком на 6 місяців до залучення до участі у справі правонаступників відповідача. /т.5 а.с.14-17/

До заяви долучено копію свідоцтва про смерть ОСОБА_3 . Серія НОМЕР_1 від 13 серпня 2025 року та копію витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 22 серпня 2025 року. /т.5 а.с.20-24/

За правилами п. 2, 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ч. 1 ст. 1216 ЦК України).

Статтями 1218ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

В порядку визначеному п. 1 ч.1 ст. 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема, особисті немайнові права.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

За вимогами ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно зі статтею 46 ЦПК України, здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною 1 статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

В порядку ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно із ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 січня 2023 року в справі № 752/16818/18 вказано, що процесуальне правонаступництво - це заміна під час провадження у цивільній справі сторін або третіх осіб іншими особами, до яких переходять права та обов`язки у спірних правовідносинах. Суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами. Проте процесуальне правонаступництво можливе лише тоді, коли у майнових відносинах відбулось правонаступництво. Отже, при вирішенні питання про залучення правонаступників учасників справи суду потрібно встановити наявність чи відсутність правонаступництва на підставі норм матеріального права у спірних правовідносинах.

Під час вирішення питання про залучення правонаступників до участі у справі суд повинен встановити, чи допускають спірні правовідносини правонаступництво та чи відомі особи, які прийняли спадщину. Саме для встановлення осіб, які прийняли спадщину, статтею 251 ЦПК України передбачено обов`язок суду зупинити провадження у справі, правовідносини у якій допускають правонаступництво. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 08 лютого 2023 року у справі № 760/9496/21.

Матеріальне правонаступництво має бути тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. Отже, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні (правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 223/793/17-ц, провадження № 61-44709св18).

Підставою звернення у суд із позовом позивач визначає, що ОСОБА_3 належала квартира АДРЕСА_2 ., яка на підставі невиконання кредитних зобов`язань була відчужена шляхом її продажу на електронних торгах. Позивачка вказує, дана квартира є спільною сумісною власністю, а тому відповідач без її згоди не мав права розпоряджатися спірним майном й вважає, що електронні торги мають бути визнані недійсними.

Водночас відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто після подачі позову та відкриття провадження у справі.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав та обов`язків від однієї особи до іншої. Виникнення процесуального правонаступництва безпосередньо пов`язане з переходом матеріальних прав між такими особами. Заміна сторони правонаступником відбувається, як правило, у випадках зміни суб`єкта права або обов`язку у правовідношенні, коли новий суб`єкт права (позивач, відповідач або третя особа) повністю або частково приймає на себе права чи обов`язки попередника.

Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником).

Процесуальне правонаступництво за померлою особою може мати місце у випадку спадкування іншою особою майнових прав померлого у відносинах, щодо яких виник спір.

Таким чином суд вирішуючи питання залучення правонаступників, має встановити, які права та обв`язки мають успадкувати потенційні спадкоємці.

Слід погодитись з висновком суду першої інстанції про те, що позивачем заявлено про порушення прав притаманних подружжю, але мова йде про порушення саме майнових прав. А тому не можна погодитись з висновком суду першої інстанції про те, що спір стосується особистих немайнових прав позивача та відповідача ОСОБА_3 .

Судом першої інстанції була прийнята позовна заява та було залучено ОСОБА_3 в якості співвідповідача без визначення окремих позовних вимог до нього. Виходячи з вимог процесуального закону оцінка заявлених позовних вимог з точки зору законності і обґрунтованості здійснюється за результатами розгляду справи, що унеможливлює здійснення оцінки заявлених позовних вимог до одного з відповідачів до завершення розгляду справи по суті, навіть у зв`язку з припиненням його правоздатності.

Позовні вимоги заявлені щодо визнання недійсними електронних торгів з продажу квартири, яку позивач вважає спільною власністю з відповідачем ОСОБА_3 . Тобто позовні вимоги мають майновий характер, хоча і заявлені без вимог про визнання права власності. А тому висновок суду першої інстанції, що спір виник не з приводу майна не можна визнати законним і обґрунтованим.

При цьому важливо зазначити, що під час вирішення питання щодо наявності підстав закриття провадження у справі, суд не вирішує спір по суті та не надає оцінки доказам у контексті доведеності чи недоведеності позовних вимог. На цій стадії суд перевіряє виключно наявність передбачених законом процесуальних підстав для закриття провадження відносно ст. 255 ЦПК України.

Отже, враховуючи встановлені обставини та предмет спору спірні правовідносини допускають правонаступництва, а тому слід визнати помилковим висновок суд першої інстанції як про відсутність підстав для зупинення провадження у справі, так і про закриття провадження у справі в частині позовних вимог пред`явлених до відповідача ОСОБА_3 .

Проте з огляду на те, що з моменту смерті даного відповідача вже пройшов визначений законом строк для прийняття спадщини, колегія суддів не вбачає підстав для зупинення провадження справі.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена без дотриманням норм матеріального та процесуального права, вона є такою, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, що дає підстави для її скасування і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 21 жовтня 2025 року - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 (тридцяти) днів.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: О.В. Желепа

Н.В. Поліщук