Провадження № 2/752/4756/26
У Х В А Л А

22 січня 2026 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. вирішивши заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання до суду позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно , -

в с т а н о в и в:

до провадження судді надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно.

Звертаючись до суду з позовною заявою про визнання права власності на спадкове майно позивачка ОСОБА_1 просила суд відстрочити сплату судового збору у зв`язку з тим, що розмір судового збору за подання позову перевищує 5 відсотків розміруїї річного доходу, на підтвердження чого надала довідку про рух коштів АТ КБ "Приватбанк" за 2024 рік.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У розумінні приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір", відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.

Водночас, позивачем не надано до суду належних та вичерпних доказів наявності обставин щодо відсутності коштів на оплату судового збору, як на підставу для звільнення від сплати судового збору.

Так, подаючи до суду заяву про відстрочення від сплати судового збору, позивач на підтвердження свого тяжкого матеріального стану надала довідку про рух коштів АТ КБ "Приватбанк".

Однак, надана позивачкою довідка про рух коштів АТ КБ "Приватбанк" за 2024 рік не може бути єдиним належним доказом на підтвердження розміру річного доходу позивача - фізичної особи за весь попередній календарний рік.

Окрім того, вищезазначенад довідка не є достатніми доказами на підтвердження тяжкого майнового стану позивачки, яким підтверджується факт неможливості сплати останньою судового збору, оскільки не містить відомостей про майновий стан заявника, який може мати інші джерела для існування та забезпечення своїх потреб, зокрема для сплати судового збору (довідка органу доходів і зборів, довідка про склад сім`ї та про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, документів про нарахування субсидій, документів про надання соціальної допомоги, відомості про вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини тощо).

Натомість, доказів, що вказана виплата є єдиним доходом, а також інших доказів щодо тяжкого матеріального стану, позивачкою до позовної заяви не надано.

Позивачкою не надано й документів на підтвердження того, що вона має статус малозабезпеченої особи, дохід якої є нижчим від прожиткового мінімуму, що могло б беззаперечно свідчити про скрутне матеріальне становище заявника.

Отже, вищевикладені обставини свідчать про те, що на даний час відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви.

Необхідність підтвердження неможливості сплатити судовий збір підтверджується правовими позиціями, викладеними у судових рішеннях Верховного Суду.

Так, Верховний Суд в своїй ухвалі про залишення касаційної скарги без руху від 10 жовтня 2019 р. по справі №215/3329/19 за касаційною скаргою зазначив, що скаржник до касаційної скарги документ про сплату судового збору не додав, проте просить суд звільнити від сплати судового збору з огляду на відсутність коштів для його сплати. Зокрема, посилається на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу. На підтвердження заявленого клопотання скаржник долучив довідку Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради від 01 жовтня 2019р. Відповідно до частини другої статті 8 Закону України Про судовий збір №3674-VI від 01 листопада 2011р. суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати у разі, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Разом з тим, надані скаржником докази на підтвердження скрутного матеріального стану повністю не відображають розмір доходів скаржника за попередній календарний рік.

За таких обставин, суд вважає, за необхідне, дану заяву про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

На підставі наведеного, керуючись ЗУ «Про судовий збір», ст.136 ЦПК України,-

у х в а л и в:

заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання до суду позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно , залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.Г.Плахотнюк