ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

02 березня 2026 року

м. Хмельницький

Справа № 687/773/25

Провадження № 22-ц/820/797/26

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Янчук Т.О. (суддя-доповідач),

Грох Л.М., Ярмолюка О.І.,

під час проведення підготовки до апеляційного розгляду цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 18 вересня 2025 року за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-капітал»» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Рішенням Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 18 вересня 2025 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Кредит-капітал»» заборгованість за договором про надання фінансових послуг № 4675261 від 23 березня 2021 року у розмірі 29680,95 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Кредит-капітал»» судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Кредит-капітал»» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7000 грн.

З таким рішенням не погодилася ОСОБА_1 та 06 лютого 2026 року подала апеляційну скаргу одночасно із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 16 лютого 2026 року вказані апелянтом причини для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення визнані судом неповажними та надано строк для зазначення інших підстав для поновлення строку.

Копію ухвали ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 отримали 17 лютого 2026 року шляхом доставлення ухвали до електронного кабінету апелянта у підсистемі «Електронний суд», що підтверджується довідками про доставку електронного документу.

Крім того, копія ухвали направлялась ОСОБА_1 за зареєстрованим місцем проживання: АДРЕСА_1 , однак повернулась до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

24 лютого 2026 року ОСОБА_1 на виконання вимог вищевказаної ухвали надіслала апеляційному суду заяву про усунення недоліків із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, а саме те, що ОСОБА_1 взагалі не було відомо про існування справи, а матеріали справи не містять доказів повідомлення її поза межами підсистеми «Електронний суд».

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі, гарантує стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), яка ратифікована Україною Законом від 17.07.1997 №475/97-ВР.

Ключовими принципами статті 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

У абзацах другому, третьому підпункту 4.1 пункту 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 верховенство права охарактеризовано як панування права в суспільстві. Верховенство права, за позицією Суду, вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим, у тому числі обмежувати свободу та рівність особи. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Зокрема, у пункті 40 справи «Пономарьов проти України» (заява №3236/03) Європейський суд з прав людини зазначив, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

Сутність цього принципу полягає у тому, що в разі винесення судом рішення, що набрало законної сили, воно не може бути піддане сумніву.

Водночас у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» ((В.П.), №22277/93, 27.06.2000, параграф 59) зазначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Тому, з метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу.

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 отримала рішення Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 18 вересня 2025 року у своєму електронному кабінеті в підсистемі «Електронний суд» 19 вересня 2025 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу. Крім того, позовну заяву з додатками апелянтом отримано 30 липня 2025 року та ухвалу про відкриття провадження у справі отримано 01 серпня 2025 року, що підтверджується довідками про доставку електронних документів до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд».

Враховуючи викладене, за наявності у ОСОБА_1 зареєстрованого кабінету в підсиситемі «Електронний суд», зазначені апелянтом підстави для поновлення строку є неповажними, оскільки вони суперечить наявним у справі доказам, не відповідають дійсним обставинам справи.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин апеляційне провадження у справі не може бути відкрите.

Керуючись ст.ст. 358, 389, 390 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 18 вересня 2025 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-капітал»» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді Т.О. Янчук

Л.М. Грох

О.І. Ярмолюк