Справа № 304/2703/24 Провадження № 2/304/75/2026
У Х В А Л А

17 лютого 2026 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання Галас Т.Ю.,

представника позивача Смірнової Н.О.,

відповідача ОСОБА_1 ,

його представника адвоката Ставичного П.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» - Смірнової Наталії Олександрівни про збільшення розміру позовних вимог у цивільній справі № 304/2703/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожитку електричну енергію,

У С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» звернулося до суду з вищевказаним позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_1 на його користь суму заборгованості в розмірі 71 038,48 грн за спожиту електричну енергію та сплачений судовий збір у розмірі 3 028 грн.

Ухвалою судді від 16 січня 2025 року прийнято подану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожитку електричну енергію, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, відтак призначено судове засідання та визначено відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву.

У судовому засіданні представник позивача Смірнова Н.О. заявила усне клопотання про збільшення позовних вимог та просила стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 72 230,80 грн. Зазначає, що з моменту звернення до суду відповідачу продовжується надання електропостачання та обсяги споживання зросли, що призвело до збільшення розміру заборгованості. На підтвердження розміру заборгованості просила долучити до матеріалів справи Абонентську книжку особового рахунку № НОМЕР_1 та Довідку № 190/501-16 від 17 лютого 2026 року про спожиту та оплачену послугу електропостачання за період з 01 січня 2019 року по 28 лютого 2026 року.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Ставичний П.І. у судовому засіданні проти прийняття судом клопотання про збільшення позовних вимог категорично заперечили та просили у прийнятті такого відмовити.

Заслухавши учасників процесу та дослідивши матеріали справи, необхідні для вирішення заявленого клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із частинами першою та четвертою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви позивачу.

За приписами частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржена.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Подібні правові висновки висловлені Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Крім цього, слід зазначити, що у відповідності до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Оскільки клопотання про збільшення розміру позовних вимог представником позивача заявлено усно, без дотримання письмової форми, а також беручи до уваги, що таке заявлено вже після початку першого судового засідання, тоді як справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, відтак суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті клопотання представника позивача про збільшення розміру позовних вимог.

Керуючись ст. 12, 13, 43, 49, 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

відмовити представнику позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» Смірновій Наталії Олександрівні у прийнятті клопотання про збільшення розміру позовних вимог.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повне судове рішення складено 17 лютого 2026 року.

Головуючий:Ганько І. І.