У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2026 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді - Букіної О.М.,

за участю секретаря - Есер М.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київська Міська Державна Адміністрація) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості в порядку спрощеного позовного провадження з (повідомленням) викликом сторін, -

В С Т А Н О В И В:

18.04.2025 позивач звернувся до Солом`янський районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

21.04.2025 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.

28.04.2025 судом отримано інформацію про зареєстроване місце проживання відповідачів.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 29.04.2025 відкрито спрощене позовне провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи без повідомлення сторін.

Сторонам було направлено копії ухвали від 29.04.2025, відповідачам також було направлено копії позовної заяви із додатками.

Відповідачем-1 ОСОБА_1 копію ухвали від 29.04.2025 та копію позовної заяви із додатками отримано 07.07.2025 безпосередньо у суді, що підтверджується власноруч написаною розпискою.

Відповідач-2 ОСОБА_2 та відповідач-3 ОСОБА_3 копії ухвали від 29.04.2025 та копії позовної заяви із додатками не отримали, а надіслана їм кореспонденція повернулася до суду із відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання».

25.07.2025 відповідачем-1 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому вона проти позовних вимог заперечувала частково, оскільки наведені у позовній заяві факти не відповідають фактичним обставинам справи.

25.07.2025 відповідачем-1 подано до суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Обґрунтовуючи подане клопотання, відповідач зазначає, що, вирішення спірних правовідносин, які виникли між позивачем та відповідачами має досить важливе значення для відповідачів, та вимагає повного та всебічного встановлення обставин справи, також відповідач ОСОБА_1 має бажання надати усні пояснення по суті спору та надати додаткові пояснення та докази по справі, тому існує необхідність у розгляді справи №760/10694/25 в судовому засіданні з викликом сторін.

Вивчивши матеріали справи та дослідивши подане клопотання, суддя дійшов наступного висновку.

Частинами 2, 4 - 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, згідно ч.ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вищезазначеними вимогами.

Виходячи з положень частин 1-6 статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 277 ЦПК України, частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В той же час, дана справа за своїм предметом та характером спірних правовідносин, в розумінні положень закону, не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін.

Суд наголошує, що спрощене провадження (як з викликом, так і без виклику сторін) спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні у сторін докази безперешкодно можуть бути надані ними суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмовому провадженні).

У поданих до суду запереченнях проти розгляду справи у порядку спрощеного провадження, відповідач, зокрема, вказав на те, що спірні правовідносини, які виникли в рамках справи № 760/10694/25 мають вагоме значення для неї, позовні вимоги вимагають дослідження поданих позивачем доказів та необхідність усних пояснень в процесі розгляду.

Доводи відповідача, якими він обґрунтовував необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження і неможливість її розгляду в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін, на думку суду, є необґрунтованими.

Суд жодним чином не позбавлений можливості дослідити будь-яку кількість доказів по справі, при цьому розгляд справи в спрощеному провадженні без повідомлення (виклику) сторін, жодним чином не позбавляє сторін чи їх представників права висловлювати свої доводи та міркування щодо досліджуваних доказів або будь-яких інших питань, що можуть виникнути під час судового розгляду, та акцентувати увагу суду на положеннях документів, які встановлюють обставини, що входять до предмету доказування. Розгляд справи в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін, жодним чином не свідчить про неможливість ухвалити правильне та обґрунтоване судове рішення.

За таких обставин суд не вбачає підстав для зміни порядку розгляду цієї справи, що має наслідком відмову в задоволенні клопотання.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.19, 260, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київська Міська Державна Адміністрація) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості в порядку спрощеного позовного провадження з (повідомленням) викликом сторін - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Букіна О.М.