ІЛЛІНЕЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 131/259/26
Провадження № 2/131/165/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" лютого 2026 р. м. Іллінці

Суддя Іллінецького районного суду Вінницької області Марчук В.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Іллінецької міської ради Вінницької області, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

20.02.2026 року ОСОБА_1 , яка діє згідно довіреності від 16.04.2025 року, зареєстрованої в реєстрі за №801, посвідченої приватним нотаріусом Вінницького районного нотаріального округу Таранюком Т.Є., звернулася до Іллінецького районного суду Вінницької області в інтересах ОСОБА_2 із позовом до Іллінецької міської ради Вінницької області та ОСОБА_3 , в якому просить визнати поважними причини пропуску строку на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Вирішуючи питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовну заяву подано та підписано від імені позивача його представником за довіреністю Фарисей А.В., яка не має права її підписувати. При цьому, до позовної заяви не долучено докази, що підтверджують повноваження представника позивача.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (ч. 7ст. 177 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Перелік документів, якими можуть бути підтверджені повноваження представників сторін та інших учасників справи передбачений ст. 62 ЦПК України.

У відповідності до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Проте матеріали поданої заяви не містять ні довіреності ні ордеру, виданих відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до п. 1 ч. 4, ч.ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Також суд враховує, що 06.06.2019 року оприлюднено рішення Європейського суду з прав людини у справі «MOLDAVSKAv.UKRAINE» від 15.05.2019 року (заява №43464/18) щодо виключного права адвокатів на представництво в суді. У зазначеній справі заявниця фактично поставила під сумнів позицію, викладену в ухвалі Верховного Суду від 12.03.2018 року у справі № 915/579/17, якою заявниці було повернуто касаційну скаргу на рішення судів оскільки цю скаргу підписав представник за довіреністю, проте матеріали справи і касаційної скарги, зокрема додана довіреність, не містили відомостей про наявність у цієї особи статусу адвоката. ОСОБА_3 заявляла про незаконне обмеження доступу до суду касаційної інстанції, що суперечить вимогам п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Однак, у зазначеній справі ЄСПЛ нагадав, що право на доступ до суду не є абсолютним і може бути обмежено, оскільки таке право за своєю природою вимагає державного регулювання відповідно до потреб і ресурсів громади та окремих осіб. Здійснюючи таке регулювання, Договірні Держави користуються певною свободою розсуду. ЄСПЛ також акцентував, що саме лише обмеження вільного вибору захисника, що полягає у представництві саме адвокатом, не суперечить змісту ст. 6 Конвенції, оскільки забезпечення ефективного захисту особи може вимагати запровадження відповідних юридичних кваліфікаційних вимог.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001, згідно якого, право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду, та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Враховуючи викладене та вимоги ЦПК України, за якими позовна заява має бути підписана саме позивачем або його представником, повноваження якого мають бути підтверджені встановленими законом документами, з огляду на відсутність в матеріалах заяви належним чином оформлених документів, які б підтверджували повноваження Фарисей А.В. на підпис процесуальних документів від імені позивача ОСОБА_2 , предмету позову, за яким справа не відноситься до категорії малозначних, суд прийшов до висновку, що позовна заява підлягає поверненню, оскільки вона підписана від імені позивача особою, повноваження якої на здійснення представництва позивача в Іллінецькому районному суді Вінницької області за поданим позовом не підстверджено відповідними документами.

Керуючись ст.ст. 60,62,175, 185,353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Іллінецької міської ради Вінницької області, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Іллінецького районного суду Вінницької області Валентина МАРЧУК