Провадження №: 2/755/4396/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" березня 2026 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Гончарука В.П.,

при секретарі Оніщук Р.О.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників судового розгляду в судове засідання цивільну справу № 755/24668/25 за позовом Акціонерного товариства «ОТП БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

установив:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа № 755/24668/25 за позовом АТ «ОТП БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 21.11.2025 АТ «ОТП БАНК» через систему «Електронний суд» звернулося до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України Дніпровським районним судом м. Києва 18.12.2025 з метою з`ясування зареєстрованого місця проживання відповідача здійснено відповідний запит до електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА».

Згідно відповіді Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА від 18.12.2025 № 142466477, ОСОБА_1 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , з 21.01.1999 по 15.04.2025.

Відповідно до відповіді Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві від 17.02.2026 № 235/2.4-72, за результатами перевірки навним архівним фондом Відділу виявлено актовий запис про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , № 835 від 15.04.2025.

Таким чином, на момент звернення АТ «ОТП БАНК» до суду з даним позовом відповідач ОСОБА_1 померла.

Тобто, банк звернувся до суду з позовом до померлої особи, правоздатність якої на час пред`явлення позову припинилась.

В свою чергу, провадження у справі Дніпровським районним судом м. Києва було відкрите виходячи з останнього відомого зареєстрованого місця проживання відповідача та за відсутності інформації у суду про смерть відповідача.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Верховний Суд у постанові від 06.07.2022 по справі № 203/3236/19 зазначив, що у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) міститься висновок, що: «якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року, чинного на час пред`явлення позову та розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі. При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі».

Цивільне процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства (пункти 35, 37 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року в справі № 473/1433/18, провадження № 14-35цс20).

Поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18.

Також у вищевказаній постанові Верховний Суд зазначив, що «встановивши, що відповідачка ОСОБА_2 померла до пред`явлення ПАТ КБ «ПриватБанк» цього позову, суди зобов`язані були закрити провадження в справі на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України».

Аналіз вищевказаних правових позицій Верховного Суду дає можливості дійти висновку, що встановлення судом після відкриття провадження у справі факту пред`явлення позову до особи яка померла до подачі такої позовної заяви, зумовлює закриття судом провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи викладене, оскільки судом провадження у справі було відкрите за позовом до особи цивільна правоздатність якої припинилася до подачі позовної заяви про стягнення заборгованості, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 255, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, суд-

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження у цивільній справі № 755/24668/25 (Провадження № 2/755/4396/26) за позовом Акціонерного товариства «ОТП БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Роз`яснити позивачу Акціонерному товариству «ОТП БАНК» право звернення до суду з позовом до спадкоємців померлої ОСОБА_1 , відповідно до ст. 1281 ЦК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали суду складено 02.03.2026.

Суддя