Провадження № 2/752/2913/26
У Х В А Л А

25.02.2026 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Ольшевська І.О., за участю секретаря судового засідання Білас С.В., розглянувши справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Костюк Олени Сергіївни про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Костюк Олени Сергіївни про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 16.12.2025р. відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

У підготовчі засідання, що були призначені на 26.01.2026р., 11.02.2026р., 25.02.2026р. позивачка та її представник не з`явились. Про розгляд справи були повідомлені належним чином. Від позивача клопотань про відкладення підготовчих засідань, що були призначені 26.01.2026р., 11.02.2026р., 25.02.2026р., чи їх проведення за її відсутності до суду не надходило.

Від адвоката позивача 26.01.2026р. надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, в якому вона з посиланням на лист непрацездатності №1111-ЕС7Н-КВ76-ЕРК9 повідомила про те, що перебуває на лікарняному, а тому просила відкласти призначене на 26.01.2026р. судове засідання. При цьому слід зазначити, що доказів перебування на лікарняному адвокатом позивача додано не було ні до цього клопотання, ні в подальшому, а тому визнати поважною причину неявку адвоката в підготовче засідання підстав немає.

У підготовче засідання, що було призначене на 16:00 год. на 11.02.2026р., адвокат позивача направила клопотання про відкладення розгляду справи (підготовчого засідання), вказуючи про те, що вона, як представник позивача, з 14:00 год. перебуватиме в судовому засіданні у справі №369/21542/23, а тому враховуючи відстань між Києво-Святошинським районним судом та Голосіївським районним судом, вона позбавлена можливості вчасно прибути для участі в судовому засіданні у справі №752/2838/25.

На підготовче засідання 25.02.2026р. від адвоката заяв та клопотань про відкладення підготовчого засідання або його проведення за відсутності сторони позивача до суду не надходило.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК особи, учасники судового процесу та

їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи, в тому числі позивача.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні в разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у якнайскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача в судове засідання. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення

позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Отже, враховуючи наведене, з огляду на те, що сторона позивача тричі не з`являлась у підготовче засідання, чим затягує розгляд справи, а тому суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача. Заява про розгляд справи за його відсутності не надійшла до суду.

Залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку (частина друга статті 257 ЦПК).

На підставі наведеного вище, керуючись ст.ст. 13, 43, 257-261, 352-354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Костюк Олени Сергіївни про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним залишити без розгляду.

2. Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його права звернутися до суду повторно.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

4. Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення відповідно до вимог, встановлених ст.ст. 353-356 ЦПК України.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений та підписаний 25.02.2026р.

Суддя Ірина ОЛЬШЕВСЬКА