УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2026 року м. Кропивницький

Суддя Подільського районного суду міста Кропивницького Драний В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 07.01.2026 року позовна заява залишена без руху та позивачу надано десятиденний строк з дня отримання позивачем цієї ухвали для усунення недоліків.

22.01.2026 року вказана ухвала була направлена судом до електронного кабінету позивача в Електронному суді, про що судом того ж дня отримано повідомлення про доставлення копії судового рішення до його електронного кабінету.

Згідно п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення (в тому числі ухвали) є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Згідно ст. 123, ч. 3 ст. 124 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відтак, останнім днем для усунення недоліків заяви є 30.01.2026 року. Однак, у даний строк недоліки позовної заяви позивачем не усунуті.

Водночас, 16.02.2026 року представник позивача ОСОБА_3 подав до суду заяву про виконання ухвали суду від 07.01.2026 року.

Як вбачається із ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Тобто, суд може поновити пропущений процесуальний строк, встановлений законом, або продовжити пропущений процесуальний строк, встановлений судом.

Однак, клопотань про продовження чи поновлення строку на усунення недоліків позовної заяви від позивача не надходило. У свою чергу, суд не знаходить підстав для продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви з власної ініціативи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що кожна держава вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. (рішення у справі «Де Жуфр да ла Праделль проти Франції» (De Geouffre de la Pradelle v. France) від 16 грудня 1992 року, заява № 12964/87).

Також, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення ЄСПЛ у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45).

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Так само на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення ЄСПЛ "Богонос проти Росії" від 05.02.2004 року).

Відтак, у встановлений судом строк недоліки заяви позивачем усунуті не були, підстави для продовження строку їх усунення відсутні.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За даних обставин, враховуючи, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу, що не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Керуючись ст.ст. 127, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути позивачу ОСОБА_1 .

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Подільського районного суду

міста Кропивницького В.В. Драний