КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 березня 2026 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/3631/2026

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Євграфової Є. П. (суддя-доповідач), Левенця Б. Б., Саліхова В. В.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 ,

на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва

від 26 вересня 2025 року

у цивільній справі № 760/33554/24 Солом`янського районного суду міста Києва

за позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_3

про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26 вересня 2025 року закрито провадження у справі.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 15.10.2025 безпосередньо до Київського апеляційного суду через засоби поштового зв`язку подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 листопада 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк на усунення недоліків, а саме апелянту необхідно звернутись з обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 26 вересня 2025 року, у якій навести поважні причини пропуску на апеляційне оскарження та надати копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників по справі.

03 грудня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга в новій редакції, у якій порушується питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження. Також надано копію апеляційної скарги відповідно до кількості учасників по справі.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на оскарження апелянт зазначає, що отримала оскаржувану ухвалу поштою 24 жовтня 2025 року, про що свідчить копія конверту, який надається суду, тому вважає, що строк пропущений з поважних причин.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 грудня 2025 року продовжено строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме апелянту необхідно звернутись з заявою про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження вказавши інші поважні причини пропуску такого строку та подати до суду оригінал або належним чином засвідчену копію поштового конверту, що містив оскаржувану ухвалу, з чітким відображенням дати отримання (поштового штемпеля).

30 грудня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява про прийняття нової редакції апеляційної скарги на виконання ухвали від 11 листопада 2025 року, до якої додано оригінал поштового конверта (штрих-код R77), відправником якого вказано Київський апеляційний суд».

23 лютого 2026 року апелянтом подано нову редакцію апеляційної скарги у якій, зазначає, що отримала оскаржувану ухвалу поштою 24 жовтня 2025 року, про що свідчить копія конверту, який отриманий судом 30.12.2025, тому вважає, що строк пропущений з поважних причин.

Відповідно до частини першої статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або складення повного судового рішення. Згідно з пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку визнані судом неповажними.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Право на поновлення строку не є абсолютним, а обов`язок доведення поважності причин пропуску покладається на особу, яка подає скаргу.

Перевіряючи обґрунтованість клопотання апелянта, колегія встановила очевидну суперечність у її твердженнях. Скаржник стверджує, що отримала ухвалу суду першої інстанції лише 24 жовтня 2025 року, проте сама апеляційна скарга була подана нею раніше - 15 жовтня 2025 року. Вказаний факт беззаперечно свідчить про те, що станом на 15.10.2025 апелянт вже була детально ознайомлена зі змістом оскаржуваного судового рішення, а отже, її посилання на отримання копії ухвали лише 24.10.2025 не відповідають фактичним обставинам та спростовуються матеріалами справи.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 14 грудня 2020 року у справі № 521/2816/15-ц наголосив, що безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки лише на наявність поважних причин без їх належного підтвердження, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Принцип правової визначеності (res judicata) вимагає, щоб жодна зі сторін не мала права вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою проведення повторного слухання та винесення нового рішення.

Апелянт, незважаючи на неодноразові ухвали суду про залишення скарги без руху та надання можливості виправити недоліки, не надала належних доказів (оригіналу або завіреної копії конверта суду першої інстанції з чітким штемпелем), які б підтверджували іншу дату отримання рішення, ніж та, що випливає з дати подання самої скарги. Наданий скаржником оригінал конверта із штрих-кодом R77 стосується кореспонденції від Київського апеляційного суду, а не Солом`янського районного суду міста Києва, що свідчить про неналежність цього доказу для підтвердження дати отримання оскаржуваної ухвали від 26.09.2025.

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Наведення суперечливих відомостей щодо дати отримання судового рішення розцінюється судом як намагання штучно створити підстави для поновлення строку. Європейський суд з прав людини у рішенні «Устименко проти України» (заява № 32053/13) зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване статтею 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права як частину спільної спадщини договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання строків на оскарження.

За таких обставин, апеляційний суд приходить до висновку неповажність причин пропуску строку на апеляційне оскарження та про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 26 вересня 2025 року з підстав передбачених п. 4, ч. 1 ст. 358 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 357, 358 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 26 вересня 2025 року.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами надіслати скаржнику.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили дня її постановлення, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Судді Є. П. Євграфова

Б. Б. Левенець

В. В. Саліхов