Київський районний суд м. Харкова, у складі головуючого судді Вітюка Р.В.,
за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "Акцент-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Короткий зміст заявлених вимог
Акціонерне товариство "АКЦЕНТ-БАНК" (далі - Банк) звернулось до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 10.09.2024 у розмірі 24 344,84 грн станом на 10.12.2025 та судовий збір у розмірі 2 422,4 грн.
Позовна заява мотивована неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань із своєчасного повернення кредитних коштів та процентів за користування ними.
Виклад позиції відповідача
Відповідач правом на подачу відзиву не скористався.
Процесуальні дії у справі
Суд ухвалою від 26.12.2025 відкрив спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив розгляд справи проводити за його відсутності, вказавши, що в разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує проти винесення заочного рішення.
Суд ухвалою від 24.02.2026, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлявся про місце і час судового засідання, ухвалив здійснювати розгляд у відсутності відповідача та згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280, 281 ЦПК України.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Фактичні обставини, встановлені судом
Банк та ОСОБА_1 уклали договір б/н (далі договір) про отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку на підставі анкети-заяви ОСОБА_1 , що підтверджується підписаною ним анкетою-заявою про приєднання до умов та правил надання банківських послуг у А-Банку.
Відповідно до анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в "А-Банк" клієнт ( ОСОБА_1 ) згоден з тим, що дана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, складають між мною і банком договір про надання банківських послуг.
До позову також додано паспорт споживчого кредиту "Кредитна картка" та заяву клієнта б/н, в яких відображено умови кредитування. Паспорт скріплено електронним підписом клієнта.
Відповідно до тарифів по картці "Зелена" базова процентна ставка на залишок заборгованості в місяць (після закінчення пільгового періоду) з 01.10.2020 3,4 % за місяць, до 01.10.2020 3,7 % за місяць, реальна річна процентна ставка від 49,34 % до 62,39 %.
Умов та правил надання банківських послуг у АТ "Акцент-Банк" встановлюють права та обов`язки Банку та клієнта, а також умови кредитування.
Відповідно до п. 2.1.1.1.3 Умов та правил надання банківських послуг у АТ "Акцент-Банк" (далі - умови та правила) клієнт погоджується з тим, що Кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку, і Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) Кредитний ліміт
Згідно з п. 2.1.4.3.2 Умовами та правилами надання банківських послуг на суму фактично використаного кредитного ліміту (Кредиту) Банк нараховує відсотки. Відсотки нараховуються за кожен календарний день використання кредитного ліміту за процентними ставками, зазначеними в Тарифах.
Відповідно до п. 2.1.3.2.2.1 Умов та правил надання банківських послуг клієнт зобов`язується погашати Заборгованість та оплачувати послуги Банку в повному обсязі відповідно до Договору, в тому числі в разі пред`явлення претензій по зроблених операціях до моменту прийняття остаточного рішення щодо задоволення таких претензій.
Згідно з п. 2.1.1.12.2 умов та правил за користування Кредитом протягом Пільгового періоду Клієнт сплачує Банку відсотки в розмірі 0,000001% від суми операцій за рахунок Кредиту. В разі непогашення Клієнтом боргових зобов`язань в повному обсязі за Кредитом до 25 числа місяця (по карткам Універсальна та Універсальна Gold) або до останнього дня місяця (по картці Зелена), що слідує за місяцем, в якому були здійснені трати, за користування Кредитом Клієнт сплачує Банку відсотки в розмірі, зазначеному в Тарифах, що діють на дату нарахування. По картці Зелена сплату відсотків за користування Кредитом Клієнт здійснює шляхом надання доручення банку про списання грошей з його поточного рахунка в розмірі нарахованих відсотків (договірне списання). У разі якщо, в дату нарахування відсотків за Кредитом, Клієнт використав всю суму кредиту, Сторони узгодили про збільшення розміру Кредиту на розмір боргових зобов`язань за Кредитом, що мала місце на дату нарахування відсотків. Узгоджена сторонами умова про збільшення розміру кредиту діє до тих пір, поки термін прострочення по будь-якій заборгованості за Кредитом не перевищує 90 днів. Для всіх карток Згідно ст.212 ЦК України, в разі, якщо будь-яка прострочена заборгованість за Кредитом є більшою ніж 90 днів - починаючи з 91-го дня вся (загальна) заборгованість за Кредитом є простроченою.
До позовної заяви долучено довідку за картами, відповідно до якої ОСОБА_1 було відкрито рахунок № НОМЕР_1 та видано картки: № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 .
Згідно з довідкою за лімітами ОСОБА_1 10.09.2024 було встановлено кредитний ліміт 5 100,00 грн та було змінено останній раз 23.01.2025 до 14 000,00 грн.
Позивачем додано виписку по картці, з якої вбачається користування ОСОБА_1 кредитними коштами, перелік трансакцій та операцій по рахунку.
Згідно з наданим банком розрахунком заборгованість ОСОБА_1 за вказаним кредитним договором станом на 10.12.2025 складає 24 344,84 грн, з яких: 13 915,08 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом; 9 479,76 грн заборгованості по процентами; 950,00 грн. пеня.
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч. 1 ст. 638 ЦК України).
Згідно з ч. 1, 2 ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач уклав кредитний договір б/н на підставі анкети-заяви ОСОБА_1 що підтверджується власноручним підписом відповідача. Умови договору узгоджені тарифами, Умовами та правилами надання банківських послуг, кредитний ліміт, відповідно до узгодженого порядку встановлювався Банком, що підтверджується долученою довідкою, а користування кредитними коштами випискою по рахунку клієнта. Наведене вказує на те, що сторони досягли згоди щодо істотних умов договору, як того вимагають положення статті 638 ЦК України.
Згідно з ч. 1 ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (ч. 1 ст. 1048 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Суд встановив, що Банк встановив кредитний ліміт на рахунок ОСОБА_1 , що підтверджується випискою по картці та довідкою за лімітами. З наданої виписки по картці та розрахунку заборгованості за укладеним договором б/н від 10.09.2024 вбачається, що станом на 10.12.2025 ОСОБА_1 має заборгованість у розмірі 24 344,84 грн, з яких: 13 915,08 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом; 9 479,76 грн заборгованості по процентами; 950,00 грн. пеня.
Тобто, Банк виконав взяті на себе зобов`язання за кредитним договором встановивши кредитний ліміт на рахунок ОСОБА_1 та надавши у користування кошти, однак останній в порушення ст. 509, 526, 1048, 1049, 1054 ЦК України та умов договору зобов`язання належним чином не виконував, внаслідок чого у нього перед позивачем наявна заборгованість.
У справах про стягнення кредитної заборгованості кредитор повинен довести виконання ним своїх обов`язків за кредитним договором, а саме надання грошових коштів (кредиту) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник - повернення грошових коштів у розмірі та на умовах, визначених договором (див. постанову Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 334/3056/15).
При цьому як зазначено у постанові Верховного Суду від 08.06.2022 № 913/618/21, у справі про стягнення заборгованості, доказувати факт здійснення відповідачем оплати, заявленої позивачем до стягнення, має саме відповідач, а не позивач.
Враховуючи диспозитивність цивільного судочинства та принцип змагальності, наданий позивачем розрахунок, суд дійшов висновку щодо обґрунтованості заявлених вимог в частині стягнення: 13 915,08 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом; 9 479,76 грн заборгованості по процентами, в загальному розмірі 23 394,84 грн.
Щодо нарахування неустойки
Суд встановив, що заборгованість відповідача складається, крім тіла кредиту, процентів та комісій, ще нарахованою відповідачем неустойкою у розмірі 950 грн.
Згідно з пунктом 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установивши, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Суд враховує, що положеннями цивільного законодавства (ЦК України основний акт цивільного законодавства) передбачено звільнення боржника від сплати неустойки, а у разі її нарахування підлягає списанню. Указана норма є імперативною і підлягає безпосередньому застосуванню.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого відповідним законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, на всій території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, дія якого триває по теперішній час.
Верховний Суд у постанові від 12.02.2025 у справі № 758/5318/23 зробив висновок, що тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: (1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; (2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; (3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною другою статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Отже, оскільки неустойка за кредитним договором нарахована у період дії воєнного стану, то відповідач звільняється від обов`язку її сплати на користь АТ "Акцент-Банк" і суд вважає за можливе безпосередньо застосувати пункт 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України, оскільки саме вказаним положенням урегульовані спірні правовідносини.
А тому, позовні вимоги в частині стягнення неустойки у розмірі 950 грн не підлягають задоволенню.
Суд, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів відповідно до ст. 89 ЦПК України, дійшов висновку про доведеність позивачем заявлених вимог, а тому з відповідача підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором у розмірі 23 394,84 грн, з яких: 13 915,08 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом; 9 479,76 грн заборгованості по процентами.
Висновки за результатами розгляду заяви
Отже, позовні вимоги Акціонерного товариства "Акцент-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості підлягають частковому задоволенню.
Судові витрати
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з чим з відповідача на користь АТ "Акцент-Банк" підлягає стягненню судовий збір пропорційно задоволеним вимогам в розмірі 2 327,87 грн.
Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 49, 141, 223, 263 - 265, 280, 283, 354, 355 ЦПК України, суд
1. Позовні вимоги Акціонерного товариства "Акцент-Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
2. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Акцент-Банк" суму заборгованості за кредитним договором б/н від 10.09.2024 в розмірі 23 394,84 гривень з яких 13 915,08 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом; 9 479,76 грн заборгованості по процентами.
3. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Акцент-Банк" витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 327,87 гривні.
У решті позову відмовити.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне судове рішення складено та підписано 24.02.2026.
Учасники справи:
Відповідач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_6 ; адреса: АДРЕСА_1 ).
Суддя Роман ВІТЮК