Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" березня 2026 р.

м. Київ

справа № 755/6066/25

провадження № 2/755/2530/26

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Класика будівництва», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шишкіної Алли Олександрівни, про визнання майнових прав на об`єкт інвестування та скасування рішення про державну реєстрацію права на квартиру, -

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись з позовом до суду, просить визнати за нею майнові права на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :66:055:0020, ЖК «Лего Хаус, та позивач просить скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шишкіної А.О. від 20.12.2021 року, прийняте на підставі договору купівлі-продажу квартири від 20.12.2021 року.

Позивач мотивує свої вимоги тим, що 08.04.2014 року між сином позивача ОСОБА_2 та ТОВ «Класика будівництва» укладено Попередній договір купівлі-продажу квартири та Договір про забезпечення виконання зобов`язань КБ2/1/14/1401, за умовами яких Товариство зобов`язалось передати у власність ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :66:055:0020, ЖК «Лего Хаус, секція 1, поверх 14,кімнат - 1, загальна площа - 37,39 кв.м., та ОСОБА_2 сплачено повну вартість об`єкта нерухомості двома платежами: 120 000,00 грн. та 97 609,80 грн. Таким чином, внаслідок виконання умов Договору ОСОБА_2 в повному обсязі оплачено майнові права за Договором, здійснено фінансування 100% оплати. Крім того, згідно п. 4, 8, 9 Акту зміни будівельних номерів квартир на експлуатаційні та присвоєння експлуатаційних номерів квартир в житловому будинку від 01.07.2029 року, квартирі було присвоєно експлуатаційний номер № 127 та ОСОБА_2 як інвестора, який здійснив повну оплату за квартиру, було допущено до придбаної квартири для здійснення ремонтних робіт. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 загинув під час захисту України від збройної агресії. Єдиним спадкоємцем ОСОБА_2 є його мати, позивач по справі ОСОБА_1 . Однак, ураховуючи повне виконання спадкодавцем ОСОБА_2 своїх зобов`язань за Договором, зокрема, здійснення інвестування в об`єкти нерухомого майна, та у зв`язку із невиконанням відповідачем зобов`язань щодо будівництва, введення будинку в експлуатацію, оформлення права власності ОСОБА_2 на вказаний об`єкт нерухомості, позивачу як спадкоємиці першої черги належать майнові права ОСОБА_2 на цей об`єкт нерухомості. Разом з тим, за даними інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 37,3 кв.м., житловою площею 15,6 кв.м., в м. Києві зареєстровано приватним нотаріусом Шишкіною А.О. за ОСОБА_3 , що на думку позивача, порушує її права на вказану квартиру та є підставою звернення позивача з даним позовом до суду.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 18 квітня 2025 року відкрито провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Класика будівництва», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шишкіної Алли Олександрівни, про визнання майнових прав на об`єкт інвестування та скасування рішення про державну реєстрацію права на квартиру.

За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями в порядку статті 33 ЦПК України 03 лютого 2026 року головуючим суддею по справі визначено суддю Галагана В.І.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 лютого 2026 року прийнято до свого провадження матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Класика будівництва», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шишкіної Алли Олександрівни, про визнання майнових прав на об`єкт інвестування та скасування рішення про державну реєстрацію права на квартиру, постановлено подальший розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику/повідомлення сторін.

Відповідачі ТОВ «Класика будівництва», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шишкіна А.О. не скористались процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Суд, вивчивши матеріали справи та оцінивши зібрані по справі докази, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно положення частини 1, 3 статті 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.

Принцип свободи договору як один із загальних засад цивільного законодавства декларується в ст. 3 Цивільного кодексу України.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. (ст. 627 Цивільного кодексу України)

Згідно з ч. 3 ст. 6 Цивільного кодексу України, сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їхнього змісту або із суті відносин між сторонами.

Перш за все, необхідно зазначити, що свобода договору означає право громадян або юридичних осіб, та інших суб`єктів цивільного права вступати чи утримуватися від вступу у будь-які договірні відносини. Свобода договору проявляється також у можливості наданій сторонам визначати умови такого договору. Однак під час укладання договору, визначаючи його умови, сторони повинні дотримуватись нормативно-правових актів.

Свобода договору передбачає можливість укладати не лише ті договори, які передбачені нормами чинного цивільного законодавства, а й ті, які законом не передбачені, але в такому разі такий договір не повинен суперечити законодавству. Також принцип свободи договору полягає в можливості особи вільно обирати контрагента.

У відповідності до ч. 1 ст. 638 Цивільного кодексу України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є ті умови, без погодження яких договір взагалі не вважається укладеним. Істотні умови договору визначаються в законі, разом з тим ними можуть стати будь-які умови, на погодженні яких наполягає та чи інша сторона. Істотні умови договору відображають природу договору, відсутність будь-якої з них не дає змоги сторонам виконати їх обов`язки, які покладаються на них за договором.

Відповідно до положення статей 2, 4 Закону України «Про інвестиційну діяльність», інвестиційною діяльністю є сукупність практичних дій громадян, юридичних осіб і держави щодо реалізації інвестицій. Об`єктами інвестиційної діяльності можуть бути будь-яке майно, в тому числі основні фонди і оборотні кошти в усіх галузях економіки, цінні папери (крім векселів), цільові грошові вклади, науково-технічна продукція, інтелектуальні цінності, інші об`єкти власності, а також майнові права.

Інвестори - суб`єкти інвестиційної діяльності, які приймають рішення про вкладення власних, позичкових і залучених майнових та інтелектуальних цінностей в об`єкти інвестування. Інвестори можуть виступати в ролі вкладників, кредиторів, покупців, а також виконувати функції будь-якого учасника інвестиційної діяльності. (ч. 2 ст. 5 Закону України «Про інвестиційну діяльність»)

Судом встановлено, що 08.04.2014 року між ОСОБА_2 та ТОВ «Класика будівництва» укладено Попередній договір купівлі-продажу квартири та Договір про забезпечення виконання зобов`язань КБ2/1/14/1401, за умовами яких Товариство зобов`язалось передати у власність інвестору ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :66:055:0020, ЖК «Лего Хаус, секція 1, поверх 14, кімнат - 1, загальна площа - 37,39 кв.м. (а.с. 10-13, 20-23)

За даними Листа ТОВ «Класика Будівництва» від 03.04.2023 року № 03-04-2023-1 інвестором ОСОБА_2 сплачено повну вартість об`єкта нерухомості двома платежами: 120 000,00 грн. - 13.04.2014 року та 97 609,80 грн. - 02.06.2014 року. (а.с. 31-32)

01.07.2019 року ТОВ «Класика будівництва» складено Акт зміни будівельних номерів квартир на експлуатаційні та присвоєння експлуатаційних номерів квартирам в житловому будинку, за яким квартира з будівельним номером АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :66:055:0020, АДРЕСА_4 , - отримала номер - АДРЕСА_1 , загальна площа квартири 37,67 кв.м., житлова - 15,96 кв.м., що відповідає даним технічного паспорту на квартиру від 24.04.2015 року. (а.с. 14-19, 24-30)

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.12.2021 року, 18.03.2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ченцовою Н.А. прийнято рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальна площа 37,3 кв.м., житлова площа 15,6 кв.м. за ОСОБА_4 . (а.с. 91)

20.12.2021 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 укладено Договір купівлі-продажу квартири, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шишкіною А.О., реєстровий номер № 3521, за умовами якого ОСОБА_4 передано у власність ОСОБА_5 квартиру АДРЕСА_1 , загальна площа 37,3 кв.м., житлова площа 15,6 кв.м., вартість квартир за домовленістю сторін 100 000,00 грн. (а.с. 85)

За даними Листа ТОВ «Класика Будівництва» від 03.04.2023 року № 03-04-2023-1, ТОВ «Класика будівництва» визнає факт укладення між ТОВ «Класика будівництва» та ОСОБА_2 попереднього договору купівлі-продажу квартири від 08.04.2014 року та Договору забезпечення виконання зобов`язань № КБ2/1/14/1401 від 08.04.2014 року; ТОВ «Класика будівництва» підтверджує, що ОСОБА_2 є інвестором будівництва вищезазначеної квартири у ЖК «Лего Хаус», інвестування відбулось шляхом оплати згідно договору про забезпечення виконання зобов`язань № КБ2/1/14/1401 від 08.04.2014 року; ТОВ «Класика Будівництва» повідомляє, що інвестором квартири за будівельним номером 1401 ОСОБА_2 сплачено повну вартість об`єкта нерухомості двома платежами: 120 000,00 грн. - 13.04.2014 року та 97 609,80 грн. - 02.06.2014 року; ТОВ «Класика Будівництва» повідомляє, що від жодної іншої особи кошти у якості інвестування у квартиру з будівельним номером 1401 не надходили та не зараховувалися у якості сплати за об`єкт інвестування; ТОВ «Класика Будівництва» повідомляє, що ЖК «Лего Хаус» не введений в експлуатацію, а відповідно, ТОВ «Класика Будівництва» не змінювало будівельний номер НОМЕР_1 на постійний 127. Сертифікат введення об`єкта в експлуатацію у ЖК «Лего Хаус» відсутній. Більш того повідомлено, що ЖК «Лего Хаус» відноситься до проблемних будівництв, пов`язаних з будівельною аферою ОСОБА_6 та перебуває на обліку у постійній комісії з проблемних недобудов у місті Києві при КМДА; стосовно параметрів квартири повідомлено наступне: квартира з будівельним номером 1401 знаходиться у першій секції на 14 поверсі і є першою квартирою від ліфтової шахти по годинниковій стрілці, проектна площа квартири становить 37,39 кв.м., відповідно до вказаних у відомостях у державного реєстру речових прав квартира АДРЕСА_1 має площу, яка в межах похибки відповідає зазначеній площі, а огляд місця розташування квартири показує, що квартира з номером АДРЕСА_1 знаходиться на 14 поверсі і є першою від ліфтової шахти за годинниковою стрілкою; ТОВ «Класика будівництва» повідомлено, що житловий будинок АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :66:055:0020, ЖК «Лего Хаус» у експлуатацію не введений. (а.с. 31-32)

За даними свідоцтва про смерть, виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 26 липня 2023 року, актовий запис № 13192, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 36)

За даними Довідки, виданої державним нотаріусом П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори № 4040/02-14 від 01.09.2023 року, станом на 01.09.2023 року спадкоємицею, яка подала заяву про прийняття спадщини за законом, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є його мати - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . (а.с. 33)

Згідно зі статтею 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав i обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права i обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав i обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1296 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Разом з тим незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Частиною першою статті 1297 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

У частині першій стаття 316 Цивільного кодексу України визначено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами (стаття 190 ЦК України).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 травня 2022 року у справі № 372/4235/19 (провадження № 61-655св21), на яку є посилання в касаційній скарзі, вказано, що "згідно з пунктом 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини. Якщо об`єкт будівництва не був завершений спадкодавцем чи не був прийнятий в експлуатацію, або право власності не було за ним зареєстроване, то до складу спадщини входять усі належні спадкодавцеві як забудовнику права та обов`язки, а саме: право власності на будівельні матеріали та обладнання, які були використані спадкодавцем у процесі цього будівництва; право завершити будівництво (як правонаступник спадкодавця - замінений у порядку спадкування забудовник); право передати від свого імені для прийняття в експлуатацію завершений будівництвом об`єкт; право одержати на своє ім`я свідоцтво про право власності та зареєструвати право власності. Таким чином, спадкоємець має право звернутись до суду з позовом про визнання за ним майнових прав забудовника як таких, що входять до складу спадщини. Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 01 квітня 2020 року у справі № 707/1803/16-ц (провадження № 61-1132св17), на який позивач покликається у касаційній скарзі. Подібні висновки Верховний Суд зробив також у постановах від 12 серпня 2019 року у справі № 607/9408/16-ц (провадження № 61-27922св18) та від 28 травня 2020 року у справі № 2-2317/11 (провадження № 61-13194св18)".

Якщо об`єкт будівництва не був завершений чи не був прийнятий в експлуатацію, або право власності не було зареєстроване за інвестором-спадкодавцем, то до складу спадщини входять усі належні спадкодавцеві як інвестору права та обов`язки, а саме: право одержати на своє ім`я свідоцтво про право власності та зареєструвати право власності.

Таким чином, спадкоємець має право звернутись до суду з позовом про визнання за ним майнових прав інвестора як таких, що входять до складу спадщини.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 01 квітня 2020 року у справі № 707/1803/16-ц (провадження № 61-1132св17), на який позивач покликається у касаційній скарзі.

Подібні висновки Верховний Суд зробив також у постановах від 12 серпня 2019 року у справі № 607/9408/16-ц (провадження № 61-27922св18), від 28 травня 2020 року у справі № 2-2317/11 (провадження № 61-13194св18), від 04 травня 2022 року у справі № 372/4235/19.

Як передбачено ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання права.

Згідно із ч. 2 ст. 331 Цивільного кодексу України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Тобто основний акт цивільного законодавства України фактично визначив три моменти виникнення права власності на об`єкт новоствореного нерухомого майна: один безумовний - момент завершення будівництва, та два випадки, які діють у разі якщо вони прямо передбачені законодавством - момент прийняття майна до експлуатації та момент його державної реєстрації.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про основи містобудування» новозбудовані об`єкти підлягають прийняттю в експлуатацію в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Експлуатація не прийнятих у встановленому законодавством порядку об`єктів забороняється. Згідно із ст. 182 Цивільного кодексу України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Отже, чинним на сьогодні законодавством для нерухомого майна передбачена процедура його державної реєстрації, яка міститься у ч. 1 ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень».

За змістом положень статей 331 Цивільного кодексу України право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі ст. 179 Цивільного кодексу України річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки

Відповідно до ч. 5 ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права можуть виникати з рішення суду лише у випадках, встановлених актами цивільного законодавства. Цивільний кодекс передбачає можливість виникнення права власності на підставі рішення суду у випадках, прямо передбачених статтями 335, 376, 392 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 190 Цивільного кодексу України, майном як особливим об`єктом вважаються річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Майнові права є неспоживною річчю та визнаються речовими правами.

Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» дає визначення поняття «майнові права», які можуть оцінюватися, як будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги (ст. 3 Закону).

Майнові права на нерухомість, що є об`єктом будівництва (інвестування), не є речовими правами на чуже майно, оскільки об`єктом цих прав не є «чуже майно», а також не є правом власності, оскільки об`єкт будівництва (інвестування) не існує на момент укладення Договору інвестування, а тому не може існувати й право власності на нього.

Отже, майнове право, яке можна визначити як «право очікування», є складовою частиною майна як об`єкта цивільних прав. Майнове право - це обмежене речове право, за яким власник цього права наділений певними, але не всіма правами власника майна, та яке засвідчує правомочність його власника отримати право власності на нерухоме майно чи інше речове право на відповідне майно в майбутньому.

Відповідно до положення статті 19 Закону України «Про інвестиційну діяльність», захист інвестицій - це комплекс організаційних, технічних та правових заходів, спрямованих на створення умов, які сприяють збереженню інвестицій, досягненню цілі внесення інвестицій, ефективній діяльності об`єктів інвестування та реінвестування, захисту законних прав та інтересів інвесторів, у тому числі права на отримання прибутку (доходу) від інвестицій. З метою забезпечення сприятливого та стабільного інвестиційного режиму держава встановлює державні гарантії захисту інвестицій.

Як убачається з матеріалів справи, предметом спору є визнання за позивачем спадкоємицею ОСОБА_1 майнових прав на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :66:055:0020, ЖК «Лего Хаус, - з підстав виконання спадкодавцем ОСОБА_2 умов Попереднього договору купівлі-продажу квартири від 08.04.2014 року та Договору про забезпечення виконання зобов`язань КБ2/1/14/1401 від 08.04.2014 року, сплати покупцем відповідачу ТОВ «Класика Будівництва» стовідсоткової вартості загальної площі об`єкту фінансування, передача якого покупцю у власність гарантована відповідачем після завершення будівництва спірного об`єкту нерухомості.

Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, керуючись положеннями діючого законодавства України, ураховуючи відсутність в матеріалах справи доказів здачі відповідачем спірного об`єкту нерухомості в експлуатацію, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання за позивачем ОСОБА_1 майнових прав на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :66:055:0020, ЖК «Лего Хаус», - оскільки за Попереднім договором купівлі-продажу квартири від 08.04.2014 року та Договором про забезпечення виконання зобов`язань КБ2/1/14/1401 від 08.04.2014 року син позивача, спадкодавець ОСОБА_2 , набув всіх прав та обов`язків інвестора за умовами зазначеного Договору, сплативши відповідачу стовідсоткову вартість загальної площі спірного об`єкту інвестування, розташованого за вищевказаною адресою, чим придбав право набути у власність об`єкт інвестування після здачі будівлі в експлуатацію, що, відповідно, засвідчує правомочність позивача, як єдиного спадкоємця після смерті інвестора, отримати право власності на проінвестований спадкодавцем об`єкт нерухомості в майбутньому.

Крім того, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 11.09.2019 року по справі № 1522/16455/12, якою досліджувались аналогічні правовідносини, Судом зроблено наступні висновки: «Установивши під час розгляду справи, що відповідач - ТОВ фірма «Консоль ЛТД» не виконало належним чином узятих за договором зобов`язань, хоч позивачі і сплатили пайові внески в повному обсязі, тобто вчинили дії, спрямовані на виникнення юридичних фактів, необхідних і достатніх для отримання права вимоги переходу права власності на об`єкт будівництва або набуття майнових прав на цей об`єкт, суд першої інстанції, з висновками якого погодився й апеляційний суд, обґрунтовано вважав, що є підстави для визнання за позивачами майнових прав на спірні квартири.»

Аналогічні висновки по суті вирішеного спору зробила Велика Палата Верховного Суду у постановах від 27 лютого 2019 року у справі № 761/32696/13-ц (провадження № 14-606цс18), від 03 квітня 2019 року у справі № 761/9951/15-ц (провадження № 14-614цс18), від 29 травня 2019 року у справі № 761/20844/13-ц (провадження № 14-146цс19) та від 20 березня 2019 року у справі № 761/20612/15-ц (провадження № 14-39цс19).

Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи (частина перша статті 47 ЦПК України).

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог (пункти 3 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи (частина друга статті 48 ЦПК України).

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (пункт 41), від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц (пункт 49), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (пункт 50), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (пункт 31.4), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (пункт 37, 54), від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (пункт 38), від 13 березня 2019 року у справі № 757/39920/15-ц (пункт 31), від 27 березня 2019 року у справі № 520/17304/15-ц (пункт 63)).

Спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно треба розглядати як спір, пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно (див., зокрема, постанову Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (пункт 36)).

Фізична особа, яка досягла повноліття, у цивільному процесі може бути стороною саме як така особа, а не як нотаріус, державний реєстратор тощо.

Таким чином, позовна вимога про визнання незаконною та скасування державної реєстрації права власності на квартиру не може бути звернена до приватного нотаріуса, якого позивач визначив відповідачем. (постанова Верховного Суду від 01 липня 2021 року у справі № 369/14294/17)

Державний реєстратор, зокрема і приватний нотаріус, зобов`язаний виконати рішення суду щодо скасування державної реєстрації речового права або його обтяження незалежно від того, чи був цей реєстратор залучений до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, чи не був залучений.

Установивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (пункт 40), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (пункт 50), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (пункт 37, 54), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (пункт 31.10), від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (пункт 39)).

Разом з тим, суд не убачає правових підстав для задоволення вимоги позивача в частині скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шишкіної А.О. від 20.12.2021 року, прийняте на підставі укладення договору купівлі-продажу квартири від 20.12.2021 року, оскільки позивачем не оспорено дійсність вказаного правочину, щодо якого прийнято оспорюване рішення, не оспорено право власності на предмет договору купівлі-продажу квартири від 20.12.2021 року, не пред`явлено відповідних вимог до набувачів права власності на об`єкт договору, тобто позивачем обрано не вірний спосіб захисту порушеного права в цій частині позову.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Класика будівництва», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шишкіної Алли Олександрівни, про визнання майнових прав на об`єкт інвестування та скасування рішення про державну реєстрацію права на квартиру, підлягають до часткового задоволення.

Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, ураховуючи часткове задоволення позовних вимог, суд присуджує до стягнення з відповідача ТОВ «Класика будівництва» на користь позивача судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 6, 11, 15, 16, 179, 182, 190, 331, 626, 638, 1216, 128, 1296, 1297 Цивільного кодексу України, ст. 18 Закону України «Про основи містобудування», ст.ст. 2-5, 19 Закону України «Про інвестиційну діяльність», ст.ст. 2, 4, 6-13, 82, 89, 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 279, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Класика будівництва», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шишкіної Алли Олександрівни, про визнання майнових прав на об`єкт інвестування та скасування рішення про державну реєстрацію права на квартиру - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_9 ) майнові права на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :66:055:0020, ЖК «Лего Хаус».

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Класика будівництва» (Код , м. Київ, вул. Харківське шосе, 19) на користь ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_9 ) судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення даного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 02 березня 2026 року.

Суддя: В.І. Галаган