Справа №613/314/26 Провадження № 2/613/588/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2026 року м. Богодухів

Суддя Богодухівського районного суду Харківської області Сеник О.С., розглянувши питання можливості відкриття провадження у цивільній справі № 613/314/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Богодухівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить суд розірвати шлюб між ним, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 26 січня 2018 року Богодухівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №06.

Розглянувши питання про відкриття провадження у даній справі, приходжу до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з ч.2 ст.27 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Як зазначає позивач, дитина проживатиме з відповідачкою.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Згідно з частиною 1 статті 5 Закону довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених устатті 1 цього Закону.

Довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених устатті 1 цього Закону.

Закон України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» є спеціальним законом щодо статусу вказаних осіб, який підлягає застосуванню.

У постанові від 29.07.2019 у справі №409/2636/17 Верховний Суд вказав на те, що, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, необхідно також враховувати імперативні положення спеціальногоЗакону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», згідно зі статтею 5 якого довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених устатті 1 цього Закону.

Особи, які залишили або покинули своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації та стали на облік як внутрішньо переміщені особи можуть звертатися з позовами до судів за місцем фактичного проживання/перебування. Таким чином, якщо особа-переселенець зареєструвалася на новому місці як ВПО (внутрішньо переміщена особа), то маючи відповідну довідку про взяття на облік, переселенець може звертатись з позовом до суду у місці свого тимчасового перебування.

Відповідний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 14.08.2024 у справі № 607/5535/22, провадження № 61-17499св23.

Відповідно до повідомлення Управління «Центр надання адміністративних послуг» Богодухівської міської ради №01-09/195, наданим на запит суду, в Реєстрі Богодухівської територіальної громади ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 18.08.2025 значиться знятою із зареєстрованого місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, згідно з наявною у матеріалах справи відповіддю № 2394333 від 27.02.2026 щодо отримання інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована як ВПО за адресою: АДРЕСА_2 . (Номер довідки 3003- від 24.05.2022, статус довідки діюча, орган, який видав Деснянське РУПСЗН м. Київ).

Таким чином, відповідачка зареєстрована як ВПО на території Деснянського району міста Києва.

Як зазначено у позовній заяві, при виборі територіальної підсудності даної справи позивач посилається на ч. 1 ст. 27 ЦПК України, а саме що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Доказів того, що дитина проживає із позивачем, матеріали справи не містять.

За правилами ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, зокрема, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

На підставі викладеного, враховуючи положення ст.27 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу необхідно направити до Деснянського районного суду міста Києва.

Керуючись ст.ст. 27, 31, 32, 187, 260, 261, 353, 354, 378 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Цивільну справу № 613/314/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати на розгляд до Деснянського районного суду міста Києва (02225, м. Київ, проспект Маяковського, буд. 5В).

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.С. Сеник