Справа № 202/6246/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2026 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОРГАН ОПІКИ ТА ПІКЛУВАННЯ Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення способу участі у вихованні дітей,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернулася до Індустріального суду міста Дніпра із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа: ОРГАН ОПІКИ ТА ПІКЛУВАННЯ Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення способу участі у вихованні дітей.

Ухвалою Індустріального суду міста Дніпра від 26 червня 2025 року вказана позовна заява правлена за підсудністю до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 серпня 2025 року, вказану позовну заяву залишено без руху із зазначення недоліків які слід усунути.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2025 року заяву ОСОБА_1 від 27.08.2025 року щодо ухвали суду про залишення позовної заяви без руху залишено без розгляду, а позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення способу участі у вихованні дітей визнано неподаною і повернуто позивачеві.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 12.02.2026р. по справі № 202/6246/25 апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Чернецька Олена Анатоліївна, задоволено, ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2025 року скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання щодо відкриття провадження.

Матеріали справи передані складу суду 19.02.2026 року.

З відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 20.02.2026 року встановлено, що відповідач ОСОБА_2 , зареєстрований в АДРЕСА_1 .

Перевіривши матеріали позовної заяви та долучених до неї документів, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог процесуального законодавства, що забезпечує прийняття суддею заяви та порушення ним провадження у справі.

Так, відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету .

Частинами четвертою, п`ятою статті 19 СК України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до статті 56 ЦК України органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад. Права та обов`язки органів, на які покладено здійснення опіки та піклування, щодо забезпечення прав та інтересів фізичних осіб, які потребують опіки та піклування, встановлюються законом та іншими нормативно-правовими актами.

Постановою Кабінету міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 затверджено Порядок провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дітей (далі - Порядок), пунктом 3 якого встановлено, що Органами опіки та піклування є районні, районні у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад, у тому числі об`єднаних територіальних громад (далі - органи опіки та піклування), які відповідно до законодавства провадять діяльність з надання статусу дитини-сироти та дитини, позбавленої батьківського піклування, влаштування дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, встановлення опіки та піклування над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування, із захисту особистих, майнових та житлових прав дітей.

Безпосереднє ведення справ та координація діяльності стосовно захисту прав дітей, зокрема дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, покладаються на служби у справах дітей районних, районних у мм. Києві та Севастополі держадміністрацій, виконавчих органів міських, районних у містах (у разі утворення) рад, сільських, селищних рад об`єднаних територіальних громад (далі - служби у справах дітей).

Пунктом 73 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866, передбачено, що У разі виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини один із батьків, що проживає окремо від дитини, подає службі у справах дітей за місцем проживання (перебування) дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (в разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини.

Працівник служби у справах дітей проводить бесіду з батьками, у разі можливості з іншими родичами дитини, а також звертається до соціального закладу та/або фахівця із соціальної роботи щодо забезпечення проведення оцінки потреб батьків з метою встановлення здатності матері, батька виконувати обов`язки щодо виховання дитини та догляду за нею. До уваги беруться ставлення батьків до виконання батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, стан здоров`я дитини, факти вчинення домашнього насильства стосовно дитини або за її присутності та інші вагомі обставини.

Після з`ясування обставин, що призвели до виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини, служба у справах дітей складає висновок.

Участь у вихованні дитини та у разі потреби порядок побачення з дитиною того з батьків, який проживає окремо від неї, встановлюються рішенням районної у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчого органу міської, районної у місті (у разі утворення), селищної, сільської ради з урахуванням висновку служби у справах дітей.

Під час розгляду судом спорів між батьками щодо виховання дитини районна у мм. Києві та Севастополі держадміністрація, виконавчий орган міської, районної у місті (у разі утворення), селищної, сільської ради подає суду письмовий висновок про способи участі одного з батьків у вихованні дитини, місце та час їх спілкування, складений на підставі відомостей, одержаних службою у справах дітей в результаті проведення бесіди з батьками, дитиною, родичами, які беруть участь у її вихованні, обстеження умов проживання дитини, батьків, а також на підставі інших документів, які стосуються зазначеної справи (пункт 74).

Крім цього, у тексті Порядку слова "за місцем свого проживання (перебування)" замінено словами "за адресою задекларованого/ зареєстрованого місця проживання (перебування)" згідно з Постановою КМ № 1261 від 01.10.2025.

Згідно із частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до частини першої статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до частини третьої статті 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно із частиною першою статті 55 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Разом з тим, всупереч вказаним вимогам закону, звертаючись до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі матері у вихованні дітей і спілкуванні з ними позивач не залучає до складу учасників справи відповідний територіальний орган опіки та піклування (службу у справах дітей) в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог.

З урахуванням місця реєстрації відповідача ОСОБА_2 , який зареєстрований в АДРЕСА_1 , то належним та відповідним територіальним органом опіки та піклування є орган опіки та піклування Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області.

Також позивач не зазначає чи зверталася вона до відповідної служби у справах дітей Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області в порядку передбаченому у пункту 73 Порядку, відповідного клопотання про витребування висновку з такої служби позивачем також не заявлено.

При цьому, позивачем зазначено про ухвалення судового рішення у цивільній справі за №202/86/22, яким визначено місце проживання дітей з батьком.

Як вбачається із відкритих відомостей що наявні в Єдиному державному реєстрі судових рішень 13 березня 2025 року у справі № 202/8608/22 Верховним Судом було ухвалено постанову. З мотивувальної частини рішення суду від 13.03.2025 року вбачається, що згідно «п. 42. Аргумент матері про те, що Орган опіки та піклування Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області суд першої інстанції помилково залучив до участі у справі, є неприйнятним. У матеріалах справи є договір оренди батьком житла на АДРЕСА_1 (т. 4, а. с. 74-75). За вказаною адресою, як встановили суди, батька та дітей взяли на облік як внутрішньо переміщених осіб. Подальша зміна ними місця проживання, зокрема переїзд до м. Ужгорода, не впливає на правильність залучення до участі у справі відповідного органу опіки та піклування.».

Таким чином, на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху позивачеві слід визначитися із суб`єктним складом учасників справи та подати позовну заяву у новій редакції, з урахуванням викладеного в цій ухвалі.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції.

Також суд звертає увагу позивача, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу (частина перша статті 177 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОРГАН ОПІКИ ТА ПІКЛУВАННЯ Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення способу участі у вихованні дітей - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош