УХВАЛА

про призначення судової експертизи

Справа № 495/9680/24

Номер провадження 2/495/1977/2026

23 лютого 2026 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Шевчук Ю.В.,.

при секретарі судового засідання Тюпи Є.С.,

за участю:

представника позивача Рудаченка А.О.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білгород-Дністровський цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Шаболат» до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення збитків,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває вказана цивільна справа.

Представником позивача було заявлено клопотання про призначення судової економічної експертизи.

Клопотання мотивоване тим, що позивачем у тексті позовної заяви наведено розрахунок збитків, понесених ТОВ «Агрофірма «Шаболат» внаслідок неправомірних дій відповідача, які дорівнюють вартості сільськогосподарської продукції, котра вибула з законного володіння товариства, тобто упущеної вигоди. Під упущеною вигодою в даному випадку розуміється втрата можливості реалізації відповідного товару за договірною ціною, визначеною умовами договорів поставки, укладених позивачем із ТОВ «Профіт Агрітрейд» та ПП «Аккерман Зернопром».

Відповідачем по справі до суду надано відзив на позов, а також заперечення на відповідь на відзив, у яких ОСОБА_2 висловив заперечення з приводу позовних вимог, зокрема з приводу розміру збитків, заявлених позивачем до стягнення.

Зазначені заперечення обґрунтовані тим, що наведений позивачем розрахунок понесених збитків нібито «базується на загальній характеристиці втратної частини підприємства за 2021-2022 роки та звітної частини за формою 37-сг, 29-сг, 21-заг, 4-сг в цілому по підприємстві, що виключає ймовірність визначення частки понесених витрат з прив`язкою до «використаних» земельних ділянок».

Для правильного вирішення спорів, пов`язаних з відшкодуванням шкоди, важливе значення має розподіл між сторонами обов`язку доказування, тобто визначення, які юридичні факти повинен довести позивач або відповідач.

Аналіз актуальної судової практики у справах про стягнення упущеної вигоди, при призначенні відповідних судових експертиз для дослідження її (суми упущеної вигоди) розміру дає підстави зробити висновок, що суди, зазвичай, досліджують: 1. документальну підтвердженість (обґрунтованість) здійсненого позивачем розрахунку суми заявлених до стягнення збитків; 2. визначають окремо розмір реальних збитків (понесених позивачем витрат на отримання упущеної вигоди); 3. окремо встановлюють питання загалом визначення розміру збитків (який розмір збитків заподіяно позивачу)

Враховуючи, що: а) в межах даної справи існують передбачені ч. 1 ст. 103 ЦПК України правові підстави для призначення по справі судової економічної експертизи; б) в межах даної справи позивачем заявлено позовні вимоги про стягнення суми упущеної вигоди; в) позивачем здійснено розрахунок суми упущеної вигоди без визначення розміру витрат, понесених ТОВ «Агрофірма «Шаболат» для отримання доходів; г) матеріали справи містять відомості про розрахунок позивачем витрат, понесених для отримання доходів у формі упущеної вигоди; ґ) відповідачем не надано власного контррозрахунку, а заперечується в цілому наявність упущеної вигоди, д) відповідно до усталеної судової практики вирішення спорів про стягнення упущеної вигоди суди ставлять на вирішення судової експертизи як перевірку обґрунтованості здійсненого розрахунку, так і визначають окремо розмір понесених витрат на отримання упущеної вигоди та в цілому встановлюють загальний розмір заподіяних позивачу збитків, в порядку ч.ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України ТОВ «Агрофірма «Шаболат» вважає, що на вирішення судової економічної експертизи по даній справі мають бути поставлені наступні питання:

- чи підтверджується документально розрахунок збитків ТОВ «Агрофірма «Шаболат» у вигляді упущеної вигоди в сумі 235 068 грн., які були понесені внаслідок вибуття із законного володіння товариства сільськогосподарської продукції в результаті збирання відповідачем урожаю озимого ріпаку із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0198 та урожаю озимої пшениці із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0096? Якщо частково, то на яку саме суму?

- який розмір збитків у вигляді упущеної вигоди ТОВ «Агрофірма «Шаболат», котрі були завдані внаслідок вибуття із законного володіння товариства сільськогосподарської продукції в результаті збирання відповідачем урожаю озимого ріпаку із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0198 та урожаю озимої пшениці із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0096 є документально обґрунтованим на дату проведення судової експертизи?

- у випадку підтвердження наявності матеріальної шкоди у формі упущеної вигоди ТОВ «Агрофірма «Шаболат», яким є розмір витрат ТОВ «Агрофірма «Шаболат» на отримання вказаних доходів?

- який розмір збитків загалом завдано ТОВ «Агрофірма «Шаболат» внаслідок вибуття із законного володіння товариства сільськогосподарської продукції в результаті збирання відповідачем урожаю озимого ріпаку із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0198 та урожаю озимої пшениці із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0096?

Саме наведені питання ТОВ «Агрофірма «Шаболат» вважає такими, що в повній мірі дозволять встановити обставини справи, яка розглядається судом.

Крім того, представником позивача також заявлено клопотання про проведення почеркознавчої експертизи.

Клопотання мотивне тим, що відповідачем по справі до суду надано відзив на позов, а також заперечення на відповідь на відзив, у яких ОСОБА_2 висловив заперечення з приводу позовних вимог. Зазначені заперечення обґрунтовані тим, що між відповідачем та третіми особами, нібито були укладені договори оренди земельних ділянок, внаслідок чого у відповідача виникло право власності на урожай озимої пшениці та ріпака, котрі були вирощені на цих земельних ділянках.

Як вбачається з копії постанови про закриття кримінального провадження у справі № 0000202, винесеної дізнавачем СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області Мхеяном Е.А. 31.12.2022, а також зі змісту договору оренди земельної ділянки № 2-21 від 27.09.2021, нібито укладеного відповідачем із ОСОБА_3 , останній постійно проживає на території Автономної Республіки Крим, зокрема в АДРЕСА_1 .

Як відомо територія Автономної Республіки Крим тимчасово окупована країною-агресором, тому в`їзд на її територію та виїзд з неї громадян України здійснюється через контрольні пункти в`їзду-виїзду за умови пред`явлення документу, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Враховуючи логістичну складність такої процедури ТОВ «Агрофірма «Шаболат» ставить під сумнів факт підписання ОСОБА_3 вищевказаного договору і вважає, що підпис останнього у зазначеному договорі виконаний не ним особисто, а іншою особою.

Однак підтвердження таких обставин вимагає спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Заперечуючи проти призначення судової економічної експертизи, представник відповідача подав відповідне клопотання, у якому вказав, що зміст поставленого запитання суперечить фактичним обставинам справи, оскільки конструкція питання «…упущеної вигоди в сумі 235 068 грн., які були понесені внаслідок вибуття із законного володіння товариства …» В тому разі, якщо суд та сторони погодяться з запропонованою конструкцією, то в подальшому судовий експерт буде сприймати «факт вибуття із законного володіння » як визначений факт, що не потребує доведенню в тому числі і згодом судом після отримання результатів судової експертизи. Одночасно визначити вірний (неупереджений) конструктив запитання для судової експертизи не можливо, через силу обставин, одна з яких Позивач не наділений речовим правом використання земельних ділянок, що перебувають у власності (користуванні) Відповідачів, а й відповідно не має законних підстав для отримання результатів (врожаю) після використання цих земельних ділянок.

Позивач у справі жодним чином не надав достовірні та достатні докази щодо законного володіння врожаю (2021-22 роках) на земельних ділянках кадастровий номер - :01:007:0198 та :01:007:0096.

Повторно представник відповідача наголошує, що сам Позивач не надав жодного доказу, щоб посвідчував правомірність користування земельними ділянками ним самим у відповідності до приписів ст. 95, 125, 126 Земельного кодексу України.

Сукупність вищезазначених правових вимог призводить до ситуації коли особа, яка володіє та користується земельною ділянкою, є належним землекористувачем - набуває права власності на врожай, що вирощений на такій земельній ділянці.

Від представника відповідача також надійшли заперечення щодо проведення почеркознавчої експертизи, яке мотивоване тим, що предметом судового провадження № 495/9680/24 є стягнення компенсації заподіяних збитків через збирання врожаю, що на думку Позивача, належать йому.

Питання правомірності використання земельної ділянки гр. ОСОБА_2 , що належить гр. ОСОБА_5 позивачем не заявлено, більш того сам Позивач вказує, що земельна ділянка гр. ОСОБА_3 перебуває у користуванні через укладання договору між ним та гр. ОСОБА_2 в 2021 році, а сам договір не оскаржено.

Отже, предметом, що підлягає доведенню в цій справі є необхідність встановлення обставини належності врожаю Позивачу чи Відповідачу, а не правомірності укладання та чинності договору оренди № 2-21 від 27.09.2021. Питання дійсності договору чи оскарження реєстраційних дій, щодо реєстрації речового права оренди в рамках судового провадження №495/9680/24 не розглядаються.

Позивач ставить питання про призначення експертизи тільки через сумнів факту підписання договору гр. ОСОБА_3 з гр. ОСОБА_2 внаслідок логістичної складності укладання договору.

При цьому не вказує на власні обставини ймовірності правомірного використання земельної ділянки гр. ОСОБА_3 в 2021 році, вже не кажучи про наступні роки, в т. ч. 2022 рік, в якому збирався врожай.

Також Позивач не наводить законодавчо визначену можливість збирання врожаю на земельній ділянці, що не перебувала і не перебуває в його користуванні на законних підставах.

Основне законодавче правило щодо можливості використання земельної ділянки і відповідно право використання результатів (врожаю) визначено нормами Земельного кодексу України та Законом України «Про оренду землі».

Позивач при зверненні з позовом не навів жодної нормативного обґрунтування виникнення права на використання земельної ділянки (в т.ч. збирання врожаю), що перебуває у власності гр. ОСОБА_3 та користуванні гр. ОСОБА_2 при цьому вимагає компенсації та ставить під сумнів зареєстровані речові права власника та користувача, через «логістичну складність».

З метою уникнення спекуляції щодо обставин укладання договору № 2-21 від 27.09.2021 року, слід зазначити, що узгоджені та підписані примірники договору було надіслано гр. ОСОБА_3 на адресу гр. ОСОБА_2 через перевізників, що посвідчується супровідним листом (додається) разом з фотокопією паспорту та коду.

Позивач порушуючи питання щодо призначення експертизи в супереч вимогам ст. 103 ЦПК України не зазначив в чому саме витребувана експертиза призведе до з`ясування обставин та які вони мають значення для справи, з урахуванням предмету судового провадження у цій справі.

Також Позивач не зазначив, що є перешкодою для нього з надання власного висновку експерта (пункт 2 частини 1 ст. 103 ЦПК України) за наявної процесуальної можливості (частина 3 ст. 102 ЦПК України) з врахуванням довго тривалості розгляду цього питання та розгляду досудового кримінального провадження № 0000202.

Взагалі стає не зрозумілим клопотання Позивача при призначенні експертизи щодо необхідності забезпечити обов`язкову явку гр. ОСОБА_3 для надання експериментальних зразків підпису, раніше зазначивши, що той перебуває на території окупованої АР Крим. Фактично Позивач ставить вимоги в частині призначення судової експертизи щодо обставин, що не мають жодного значення у справі про стягнення компенсації, вимагає визнати обов`язкову явку гр. ОСОБА_3 , що перебуває на території окупованої АР Крим, використовуючи процесуальну судову спроможність та ставлячи гр. ОСОБА_3 у безвихідний стан (якщо той на виконання ухвали суду, у якийсь спосіб покине окуповану територію, то не зможе повернутися без порушення національного законодавства України та автоматично підпаде під фільтраційні заходи країни агресора при поверненні, що може створити загрозу його життю та здоров`ю).

Вищезазначені обставини, на думку представника відповідача, можуть вказувати на протиправний спосіб Позивача, щодо зловживання процесуальними правами в тому числі через затягування розумних строків розгляду справи, оскільки при призначенні експертизи, в порядку ст. 252 ЦПК України, може бути зупинене провадження у справі.

У судовому засіданні представник позивача клопотання підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні категорично заперечував щодо їх задоволення.

У судовому засіданні 16.02.2026, суд повідомив учасників провадження, що переходить на стадію ухвалення судового рішення, яке буде проголошено 23.02.2026.

Дослідивши матеріали справи, подані сторонами клопотання та заперечення, вислухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов наступних висновків.

За приписами положень ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Як вбачається із змісту ст. 76 ЦПК України висновки експертів є засобом встановлення даних (доказів), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Судом не приймаються до уваги заперечення відповідача щодо призначення у справі судових експертиз, у яких останній наголошує, що позивач при зверненні з позовом не навів жодної нормативного обґрунтування виникнення права на використання земельної ділянки (в т.ч. збирання врожаю), що перебуває у власності гр. ОСОБА_3 та користуванні гр. ОСОБА_2 , що позивач жодним чином не надав достовірні та достатні докази щодо законного володіння врожаю (2021-22 роках) на земельних ділянках кадастровий номер :01:007:0198 та :01:007:0096, що сам позивач не надав жодного доказу, щоб посвідчував правомірність користування земельними ділянками ним самим у відповідності до приписів Земельного кодексу України з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

У вказаному аспекті суд зазначає, що оцінка судом всіх обставин справи та зібраних доказів на підтвердження доводів учасників справи, встановлення судом доведеності чи недоведеності позовних вимог здійснюється саме на стадії ухвалення рішення, а не на даному етапі розгляду справи, а тому для повного та всебічного з`ясування обставин справи, враховуючи ту обставину, що в процесі розгляду справи у суду виникли питання, які мають суттєве значення для правильного вирішення спору та потребують спеціальних знань, без яких встановити обставини, що входять до предмету доказування в цій справі неможливо, суд вважає клопотання позивача обґрунтованими та призначає судові експертизи для з`ясування обставин, що мають значення для справи та потребують спеціальних знань.

Щодо призначення почеркознавчої експертизи, суд зазначає наступне.

Об`єктами судово-почеркознавчої експертизи є, зокрема, підписи (вид рукопису, який відображає прізвище, ім`я, по батькові особи у вигляді букв та (або) умовних писемних знаків та має призначення засвідчити особу).

Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, цифрових записів і підпису.

Вирішенні питань, які ставляться перед експертом, можливе лише при правильно зібраному порівняльному матеріалі зразках почерку (підпису) передбачуваного виконавця. Для проведення досліджень експертові треба надати вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка ідентифікується.

Необхідною умовою наданих на експертизу зразків є їх достовірність, тобто безсумнівна належність рукописів (підписів) особі, зразками почерку якої вони слугують.

До числа основних вимог, які необхідно виконувати при відборі порівняльного матеріалу зразків, відносяться їх належна якість та достатня кількість.

Під належною якістю зразків розуміється їх порівнянність з досліджуваним документом щодо часу виконання, темпу письма, виду документа, мови, матеріалу письма, способу виконання та, якщо можливо, за змістом та умовами виконання документа.

Достатня кількість зразків означає такий їх обсяг, який забезпечує можливість повного та всебічного співставлення всіх ознак почерку, які є в досліджуваному тексті (підпису).

Порядок призначення та проведення судових експертиз врегульований Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5.

Згідно науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган, який призначив експертизу, повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи (пункт 1.3 Інструкції).

Крім того, на підставі п.1.8 Інструкції, вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, як вже зазначалося, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Отже, сам факт зявлення клопотання про призначення експертизи жодним чином не трансформується в обов`язок суду призначити відповідного роду експертизу.

Крім того, почеркознавча експертиза не відноситься до категорії експертизи, які, у відповідності до положення ст. 105 ЦПК України, призначаються судом в обов`язковому порядку.

Перш за все, судова експертиза призначається для доведення обставин, якими сторона обґрунтовує свої вимоги або заперечення.

На думку суду, зазначені вище покликання представника позивача, зокрема, щодо сумнівів сторони позивача у справжності підпису ОСОБА_3 , який постійно проживає на території Автономної Республіки Крим, не можуть слугувати єдиною підставою для призначення судової почеркознавчої експертизи.

Крім того, у матеріалах справи відсутні вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) ОСОБА_3 , необхідних для проведення вказаного роду експертизи.

Судові повістки про виклик у судове засідання ОСОБА_3 , повертаються до суду з відміткою «не обслуговується», у зв`язку з тим, що він проживає на тимчасово окупованій території, тому суд позбавлений наразі можливості викликати ОСОБА_3 у судове засідання для відібрання у нього зразків почерку, як і позбавлений можливості витребувати їх, у зв`язку з тим, що відповідна ухвала суду буде також повернута на адресу суду без виконання.

За таких обставин, суду не наведено переконливих доводів для необхідності призначення у даній справі експертизи та про доцільність її призначення.

Щодо призначення судової економічної експертизи.

Пунктами 1.2.3. розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, передбачено, що основними видами (підвидами) експертиз є, зокрема, економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій.

Розділом ІІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 врегульовано порядок призначення економічної експертизи.

Відповідно до пункту 2.1. глави 1 розділу III Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень основними завданнями експертизи документів про економічну діяльність підприємств й організацій є, зокрема, визначення: документальної обґрунтованості розрахунків з дебіторами і кредиторами; документальної обґрунтованості аналізу складу витрат; документальної обґрунтованості розрахунків плати за оренду майна; документальної обґрунтованості розрахунків частки майна у разі виходу учасника зі складу засновників підприємства; документальної обґрунтованості розрахунків втраченого заробітку (від несвоєчасної виплати компенсації заподіяної шкоди у разі втрати працездатності та в інших випадках); документальної обґрунтованості цільового витрачання бюджетних коштів; документальної обґрунтованості розрахунків втраченої вигоди; документальної обґрунтованості розрахунків економічного показника майнової шкоди (збитки, втрачена вигода), проведених суб`єктами фінансово-господарського контролю, органами досудового розслідування або заявлених у позовних вимогах; документальної обґрунтованості здійснених фінансово-господарських операцій із придбання товарів, робіт, послуг за бюджетні кошти.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Враховуючи, що позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача компенсацію заподіяних збитків, наведено власний розрахунок збитків, понесених ТОВ «Агрофірма «Шаболат» внаслідок неправомірних дій відповідача, які дорівнюють вартості сільськогосподарської продукції, котра вибула з законного володіння товариства, тобто упущеної вигоди, установлення розміру вказаного відшкодування входить до предмету доказування по справі.

Беручи до уваги думку представника позивача, який вважає, що для встановлення розміру упущеної вигоди необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, а також те, що сторонами не надано висновку експерта з цього питання, суд дійшов висновку про наявність підстав для призначення у справі судово-економічної експертизи.

У розділі III Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень наведено орієнтовний перелік вирішуваних питань на економічну експертизу.

Зі змісту клопотання про призначення у справі судової експертизи позивачем запропоновані питання, роз`яснення яких потребує висновку експерта.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

З урахуванням предмету та підстав позову, а також враховуючи зміст заперечень щодо відповідача , суд вважає за необхідне, не змінюючи суті запропонованих позивачем питань, змінити їх формулювання.

У поданому до суду клопотанні про призначення судової експертизи позивач просить суд доручити проведення судової економічної та почеркознавчої експертиз експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, а відповідач у своїх запереченнях та у судовому засіданні заперечував проти проведення експертиз у справі взагалі.

Згідно з ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Оскільки у клопотанні про призначення судової економічної експертизи представник позивача наполягав на проведенні судової експертизи експертами Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, суд проведення судової експертизи доручає експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Відповідно п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

Оскільки для проведення судової експертизи потрібен значний проміжок часу, тому провадження у справі на час проведення експертизи необхідно зупинити.

Оплата експертизи в цивільній справі проводиться за рахунок сторони, яка заявила відповідне клопотання, тому суд покладає на позивача обов`язок з оплати вартості проведення означеної експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст. 197, 252, 253, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача про призначення судової економічної експертизи - задовольнити.

Призначити по справі № 495/9680/24 судову економічну експертизу, проведення якої доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Одеса, вул. Рішельєвська, 8).

Для проведення експертизи матеріали справи № 495/9680/24 надіслати до Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Одеса, вул. Рішельєвська, 8).

На вирішення експерта поставити наступні питання:

- чи підтверджується документально розрахунок збитків ТОВ «Агрофірма «Шаболат» у вигляді упущеної вигоди в сумі 235 068 грн., які можливо були понесені внаслідок вибуття із законного володіння товариства сільськогосподарської продукції в результаті збирання ОСОБА_2 урожаю озимого ріпаку із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0198 та урожаю озимої пшениці із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0096? Якщо частково, то на яку саме суму?

- який розмір збитків у вигляді упущеної вигоди ТОВ «Агрофірма «Шаболат», котрі були завдані внаслідок можливого вибуття із законного володіння товариства сільськогосподарської продукції в результаті збирання ОСОБА_2 урожаю озимого ріпаку із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0198 та урожаю озимої пшениці із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0096 є документально обґрунтованим на дату проведення судової експертизи?

- у випадку підтвердження наявності матеріальної шкоди у формі упущеної вигоди ТОВ «Агрофірма «Шаболат», яким є розмір витрат ТОВ «Агрофірма «Шаболат» на отримання вказаних доходів?

- який розмір збитків загалом завдано ТОВ «Агрофірма «Шаболат» внаслідок можливого вибуття із законного володіння товариства сільськогосподарської продукції в результаті збирання ОСОБА_2 урожаю озимого ріпаку із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0198 та урожаю озимої пшениці із земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0096?

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, на даній стадії розгляду справи покласти на позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОФІРМА «ШАБОЛАТ» (адреса 67700, Одеська область, Білгород-Дністровський район, с. Шабо, вул. Центральна, 120-Б ).

Зобов`язати сторін надати в розпорядження експерта на його вимогу всі необхідні документи та доступ до об`єкта експертного дослідження для належного проведення судової експертизи.

Попередити експертів, які безпосередньо проводитимуть судову експертизу, про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

По завершенні проведення експертизи висновки та матеріали справи № 495/9680/24, а також документи, що підтверджують витрати, пов`язані з проведенням експертизи, направити до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області (Одеська область, м. Білгород-Дністровський, вул. Військової Слави 27).

Провадження у справі № 495/9680/24 зупинити на час проведення експертизи.

Примірники даної ухвали направити учасникам судового процесу та експертній установі.

У задоволенні клопотання представника позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду в частині зупинення провадження у справі шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 23.02.2026.

Суддя Юлія ШЕВЧУК