УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2026 рокуСправа № 495/3184/21
Номер провадження 2/495/1860/2026

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Мишка В.В.

при секретарі судового засідання Федоровій Л.А.,

за участю:

прокурора Колесніченко І.В.,

представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Каланжова В.І.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Білгород-Дністровський клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Каланжова В.І. про залишення позовної заяви без руху по цивільній справі №495/3184/21 за позовом Керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Кароліно-Бугазької сільської ради до ОСОБА_1 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Мишка В.В. перебуває цивільна справа №495/3184/21 за позовом Керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Кароліно-Бугазької сільської ради до ОСОБА_1 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про витребування майна

20.02.2026 представник відповідача ОСОБА_1 адвоката Каланжова В.І. подав до суду заяву про залишення позову без руху.

Заява мотивована тим, що як вказує Прокурор та не спростовується матеріалами справи, відповідач набув право власності на спірні земельні ділянки за відплатним договором купівлі-продажу, які в наступному були відчужані на користь відповідача ОСОБА_1 . Прокурором в тому числі не спростовується факт того, що на момент укладення спірних правочинів спірні земельні ділянки не перебували під забороною відчуження або іншим обтяженням. Так само суду не надано доказів того, що спірні земельні ділянки мала ознаки та властивості, які б беззаперечно надавали змогу визначити, що земельні ділянки не належать до земель, які не можуть належати фізичній особі на праві власності. Прокурором не надано доказів того, що відповідач ОСОБА_1 діяв не добросовісно при укладенні спірних правочинів, мав певну зацікавленість в отриманні у власність спірних земельних ділянок.

У справі прокурором не доведено, що відповідач ОСОБА_1 був обізнаний або мав би знати про можливі суперечності в частині реєстрації обтяжень на спірні земельні ділянки.

Добросовісний набувач не може відповідати у зв`язку із порушеннями інших осіб, допущеними в рамках процедур, спеціально призначених для запобігання шахрайства при вчиненні правочинів з нерухомим майном. Конструкція, за якої добросовісний набувач втрачає такий статус всупереч приписам статті 388 ЦК України, а, відтак, втрачає майно і сам змушений шукати способи компенсації своїх втрат, є неприйнятною та покладає на добросовісного набувача індивідуальний та надмірний тягар.

У дійсній справі прокурором лише наводяться обставини можливих правопорушень, разом з тим не надано доказів, того що певна особа понесла відповідальність за такі дії, та такі дії стали безумовною підставою для неправомірного відведення спірихї земельних ділянок.

Позаяк вказаний тягар відповідальності прокурором перекладається на добросовісного набувача ОСОБА_1 , який не мав відношення ані до погодження проекту землеустрою, ані до прийняття спірних рішень сільських рад. З огляду на що можливо зробити висновок про відсутність доведеності недобросовісності набувача, що має важливе значення як для застосування положень статей 387, 388 ЦК України, так і для визначення критерію пропорційності втручання у право набувача майна.

Оскільки, відповідно до вказаної презумпції відповідач є добросовісним набувачем спірної земельної ділянки, можливо дійти висновку про поширення вимог Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4291-IX до цієї справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-ІХ від 12 березня 2025 року, згідно з яким статтю 390 ЦК України доповнено частиною 5 наступного змісту: «Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину 4 статті 177 ЦПК України доповнено абзацом 2 такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Статтю 265 ЦПК України доповнено частиною 14 такого змісту: «14. У разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача».

Обов`язковість врахування положень Закону України від 12 березня 2025 року № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» також відображено у постановах Верховного Суду, зокрема від 30 квітня 2025 року у справі № 686/14711/21, від 07 травня 2025 року у справі № 128/680/21, від 21 травня 2025 року у справі № 678/1280/21.

Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-IX від 12.03.2025, передбачено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо:

- нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом;

- нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Пунктом 8 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного цивільного Суду у складі Верховного Суду від 05.02.2025 (справа № 642/1086/22; провадження № 61-1941св24).

Беручи до уваги вимоги п. 2 ч. 4 ст. 177 ЦПК України, п. 3 ч. 2 ст. 185 ЦПК України, Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-IX від 12.03.2025 року, обраний позивачем спосіб захисту, можливо дійти висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, оскільки в матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості оцінки предмету позову, здійсненої в порядку, визначеному Законом, станом на дату подання позовної заяви.

У судовому засіданні представники відповідача ОСОБА_1 адвокат Каланжов В.І. вказане клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор Колесніченко І.В. у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви без руху. Пояснила, що спірна земельна ділянка була відчужена з метою подальшого оформлення її на інших осіб. Зазначила, що відповідач набув право власності на спірну земельну ділянку незаконно та є недобросовісним набувачем. Просила у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без руху відмовити.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Позивач, Білгород-Дністровська окружна прокуратура, в інтересах держави в особі Кароліно-Бугазької сільської ради, 29.04.2021 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про витребування майна, у якому просить суд витребувати від ОСОБА_1 на користь Кароліно-Бугазької сільської ради земельну ділянку з кадастровим номером :02:013:0086 площею 0,0473 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 103) та земельну ділянку з кадастровим номером :02:013:0087 площею 0,0473 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 103).

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У ч. 1 ст. 189 ЦПК України закріплено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Предметом позову, є вимога про витребування на користь Кароліно-Бугазької сільської ради земельної ділянки з кадастровим номером :02:013:0086 площею 0,0473 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 103) та земельної ділянки з кадастровим номером :02:013:0087 площею 0,0473 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 103).

Відповідно до ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

09 квітня 2025 року набув чинності Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» (далі - Закону № 4292-ІХ від 12.03.2025), яким ст. 391 ЦК України доповнено частиною другою такого змісту: «Якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу.»

Відповідно до абзаців 1, 2 ч. 5 ст. 390 ЦК України (у редакції чинній з 09.04.2025) Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

З наведеного вбачається, що попереднє внесення на депозитний рахунок суду вартості спірного майна, оціненої згідно із законом, є обов`язковою матеріально-правовою передумовою для витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади.

Водночас, ч. 4 ст. 177 ЦПК України (у редакції чинній з 09.04.2025) передбачено, що у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У п. 2 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 4292-ІХ від 12.03.2025 зазначено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої Інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.

Вищенаведені зміни в законодавстві відбулися після відкриття провадження у даній справі, однак зазначені зміни мають зворотну дію у часі.

Суд бере до уваги, що наведеним законом, зокрема було доповнено ч. 4 ст. 177 ЦПК України другим абзацом, згідно з якого у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Як вбачається з матеріалів даної справи, позовна заява подана Білгород-Дністровською окружною прокуратурою до набрання чинності Закону № 4292-ІХ від 12.03.2025, а тому остання не містить доказів проведення експертно-грошової оцінки земельної ділянки станом на дату подання позовної заяви та внесення визначеної нею вартості на депозитний рахунок суду.

Вищенаведені норми стосуються і підлягають застосуванню у позовах, предметом яких є витребування нерухомого майна від добросовісного набувача.

Питання добросовісного набуття прав на спірний об`єкт набувачем має бути оцінено судом під час судового розгляду справи.

Відтак, якщо суд дійде висновку про добросовісність набувача, то буде зобов`язаний застосувати положення Закону № 4292-ІХ від 12.03.2025 в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого проведена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.

При цьому, така вартість спірного об`єкту нерухомого майна має бути визначена, зокрема станом на дату подання позовної заяви, оскільки судом у спірних правовідносинах ще не було ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача.

Водночас, згідно з положеннями ст. 265 ЦПК України (у редакції чинній з 09.04.2025), зокрема ч. 14 вказаної статті у разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача.

Відтак, оскільки станом на день набрання чинності Закону № 4292-ІХ від 12.03.2025 у даній справі не ухвалено рішення про витребування майна, то у справі № 495/6887/21 мають бути застосовані норми зазначеного Закону, якими зокрема, включене до ч. 4 ст. 177 ЦПК України положення, що вимагає долучення до позовної заяви підтверджуючих документів про внесення коштів на депозитний рахунок суду.

Оскільки матеріали справи не містять підтверджуючих документів внесення Білгород-Дністровською окружною прокуратурою на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки, експертно-грошова оцінка якої проведена в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви, це є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 11-13 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги, що позивачем не виконано вимоги ч. 4 ст. 177 ЦПК України (у редакції чинній з 09.04.2025), суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 95, 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Каланжова В.І. про залишення позовної заяви без руху по цивільній справі №495/3184/21 за позовом Керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Кароліно-Бугазької сільської ради до ОСОБА_1 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про витребування майна - задовольнити.

Позов Керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Кароліно-Бугазької сільської ради до ОСОБА_1 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про витребування майна - залишити без руху.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків, а саме:

внести на депозитний рахунок Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області грошові кошти з урахуванням вартості оцінки майна (у розмірі вартості спірних земельних ділянок, а саме: земельної ділянки площею 0,0473 га, кадастровий номер: :02:013:0086 та земельної ділянки площею 0,0473 га, кадастровий номер: :02:013:0087, чинну на дату подання позовної заяви), що сплачується відповідно до реквізитів: код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26302945, банк отримувача: ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: UA0005435.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повна ухвала суду складена 24.02.2026 року.

Суддя Віталій МИШКО