Справа № 478/816/25 Провадження № 2/478/25/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2026 року смт. Казанка

Казанківський районний суд Миколаївської області, в складі:

головуючого судді Томашевського О.О.,

за участю:

секретаря судових засідань Шинкарюка М.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в залі суду с-ща Казанка, заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог у цивільній справі № 478/816/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Казанківської селищної ради, про виділ в натурі частки з майна, яке знаходиться в спільній частковій власності,

Встановив:

16 липня 2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 та Казанківської селищної ради, про виділ в натурі частки з майна, яке знаходиться в спільній частковій власності.

Ухвалою суду від 06.08.2025 року провадження у справі було відкрито, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 30.10.2025 року у справі було призначено судову земельно-технічну експертизу, провадження у справі було зупинено.

У зв`язку із надходженням на адресу суду висновку експерта, ухвалою суду від 23.12.2025 року провадження у справі було поновлено, призначене підготовче судове засідання.

24 лютого 2026 року на адресу суду надійшла заява позивачки ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог, згідно якої, позивачка просить суд:

- виділити ОСОБА_1 в натурі у приватну власність із земельної ділянки, з кадастровим номером: :06:000:0043, загальною площею 6,8500 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої в межах території Казанківської селищної ради Баштанського (Казанківського) району Миколаївської області із майна спільної часткової власності, належну їй 2/3 частки новоствореної земельної ділянки, площею 4,5667 га відповідно до плану розподілу, згідно зображення 1.5, що відповідає 3 варіанту розподілу висновку № СЕ-19/115-25/19378-ЗТ від 17.12.2025 року судової земельно-технічної експертизи, проведеної Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України;

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_2 земельної ділянки, з кадастровим номером: :06:000:0043, загальною площею 6,8500 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої в межах території Казанківської селищної ради Баштанського (Казанківського) району Миколаївської області із майна спільної часткової власності, належну їй 2/3 частки новоствореної земельної ділянки, площею 4,5667 га, що відповідає площі новоствореної земельної ділянки.

В підготовче судове засідання сторони не прибули, про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином.

Вирішуючи питання щодо можливості прийняття уточненої позовної заяви, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За вимогами ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний суд у постанові №910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищевикладене, суд розцінює заяву позивача як заяву про зміну предмету позову та вважає за необхідне прийняти таку заяву до розгляду.

Керуючись ст.49, 84, 107, 260 ЦПК України, суд, -

постановив:

Прийняти зміну предмету позову у цивільній справі № 478/816/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Казанківської селищної ради, про виділ в натурі частки з майна, яке знаходиться в спільній частковій власності.

В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Визначити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідачка має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Встановити позивачці п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, який має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Підготовче судове засідання відкласти на 18 березня 2026 року на 13 год 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя