Справа № 524/7374/25
Провадження № 2-п/533/2/26
УХВАЛА

іменем України

про скасування заочного рішення

25 лютого 2026 року селище Козельщина

Козельщинський районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді - Козир В.П.,

за участю:

секретаря судового засідання Заворотної К.Ю.,

представника позивача Литвиненко А.В. (у режимі ВКЗ),

представника відповідача Мунтяну І.І. (у режимі ВКЗ),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Мунтяну Ігоря Івановича про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

УСТАНОВИВ:

02 лютого 2026 року представник відповідачки ОСОБА_1 - адвокат Мунтяну Ігор Іванович від імені та в інтересах відповідачки через підсистему «Електронний суд» звернувся до Козельщинського районного суду Полтавської області зі заявою про перегляд заочного рішення, у якій просив суд:

- поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 524/7374/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором;

- переглянути заочне рішення Козельщинського районного суду Полтавської області у справі № 524/7374/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором;

- скасувати заочне рішення Козельщинського районного суду Полтавської області у справі № 524/7374/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заява обґрунтована тим, що відповідачка ОСОБА_1 про наявність судового процесу про стягнення з неї коштів не знала і не була повідомлена. Про наявність судової справи відповідачка дізналася після отримання через застосунок «Дія» рішення.

Судові повістки їй не були вручені, повідомлення з пошти не надходили, тому відповідачка не могла знати про те, що позивач звернувся до суду зі позовною заявою, тому не була присутня у судовому засіданні. З цих підстав відповідачка була позбавлена можливості знати про відповідне судове провадження. Просила визнати причини неподання відзиву на позовну заяву поважними.

Що стосується заперечень проти позовних вимог по суті, то представник відповідачки зазначив, що з аналізу договору кредитної лінії № 282178830 від 14.11.2023, можна встановити, що кредит в сумі 13800,00 грн надається позичальнику строком на 30 днів під відсоткову ставку 0,72 % у день. Для здійснення пролонгації, тобто збільшення терміну кредитування, встановлено ряд вимог, зокрема сплатити суму нарахованих процентів через особистий кабінет та, як передбачено пунктом 3.2 договору, якщо позичальником в особистому кабінеті чи в терміналах самообслуговування партнерів кредитодавця активовано функцію продовження строку дисконтного періоду.

Представник відповідачки уважає, що розрахунок має здійснюватися так: 13800,00 грн х 0,72 % х 30 днів = 2980,80 грн. З яких: 13800,00 грн - сума заборгованості за тілом кредиту 0,72 % - денна відсоткова ставка на період строку кредитування 30 днів - строк кредитування.

Сума в розмірі 51918,36 грн, яку зазначає позивач в позовній заяві як заборгованість за відсотками та яка була задоволена Козельщинським районним судом Полтавської області у справі № 524/7374/25, не може бути задоволена в повному обсязі.

У зв`язку з чим представник відповідачки, вважає, що заочне рішення суду підлягає перегляду для реалізації права відповідачки, наданого процесуальним законодавством України, яке охороняється Конституцією та положеннями Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод, яка ратифікована Україною в законному порядку, що надає право людині на справедливий судовий розгляд і законний захист прав.

При нормативному обґрунтуванні заяви про перегляд заочного рішення представник відповідачки також посилався на правові висновки Верховного Суду у справах № 750/11580/21 (постанова від 14 травня 2024 року) та висновки Верховної Палати Верховного Суду № 444/9519/12 (постанова від 28 березня 2018 року), № 310/11534/13-ц (постанова від 04 липня 2018 року).

Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 03.02.2026 заяву представника відповідачки залишено без руху, надано відповідачці строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду (а.с. 10-11).

Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 10.02.2026 клопотання представника відповідачки про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення задоволено. Поновлено відповідачці пропущений нею строк для подання заяви про перегляд заочного рішення. Прийнято до розгляду заяву відповідачки про перегляд заочного рішення, судове засідання для розгляду заяви про перегляд заочного рішення призначено на 25.02.2026 (а.с. 23-24).

10.02.2026 позивачем ТОВ «Фінансова компанія «Ейс» подано заперечення на заяву про перегляд заочного рішення (а.с. 29-34).

У заяві позивач просив суд відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення та залишити рішення по справі № 524/7374/25 без змін.

Обґрунтовуючи свої заперечення позивач зазначав, що відповідачка не зазначила жодних причин та не надала жодних доказів до заяви про перегляд заочного рішення суду, які б вплинули на заочне рішення. Зокрема, відповідачка не надала суду доказів, які б підтверджували спосіб та обставини отримання нею копії заочного рішення. Крім того, відповідачкою не подано належних доказів того, що вона об`єктивно не мала можливості отримати інші процесуальні документи по справі у зазначений спосіб, що ставить під сумнів обґрунтованість його посилань.

Також, зважаючи на те, що відповідачка свої зобов`язання щодо сплати кредитних коштів не виконувала в повному обсязі, у зв`язку з чим має заборгованість, а тому наявні підстави для висновку про те, що позовні вимоги позивача про стягнення заборгованості є обґрунтованими. Відтак, висновок суду є вірним, об`єктивним та таким що відповідає нормам матеріального права, які регулюють виниклі правовідносини між сторонами у справі.

Позивач пояснював, що за умовами кредитного договору № 282178830 від 14.11.2023 та обставинами справи існувало два періоди нарахування процентів: 1) за користування кредитними коштами згідно зі ст. 1048 ЦК України; 2) за користуванням кредитними коштами відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України за весь час прострочення.

Проте відповідачкою не надано власного розрахунку заборгованості, а також доказів, які підтверджують повернення нею кредиту у повному обсязі та у строки, передбачені кредитним договором, зокрема, доказів, які спростовують правильність наданого позивачем розрахунку заборгованості. Доводи сторони про необґрунтованість розрахунку кредитної заборгованості є безпідставними, якщо на його спростування сторона не надала власного розрахунку.

У судовому засіданні представник відповідачки просив задовільнити заяву про перегляд заочного рішення та скасувати його. Пояснив, що відповідачка через застосунок «Дія» отримала тільки рішення, а повістки не отримувала. Крім того, вручення повісток та рішення через застосунок "Дія» не вважається належним повідомленням відповідачки про місце, дату та час судового розгляду у розумінні закону. Наполягав на тому, що розгляд справи без урахування позиції відповідачки порушує принцип змагальності.

Представниця позивача просила відмовити у задоволенні заяви, підтримала письмові заперечення. Наполягала на тому, що розрахунок заборгованості, наведений у заяві про перегляд заочного рішення, а не як окремий додано, не може бути підставою для скасування заочного рішення. Також повідомила, що виконавчі листи на виконання заочного рішення суду отримані, але не пред`являлися до виконання.

Суд, розглянувши заяву представника відповідачки, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, встановив таке.

У провадженні Козельщинського районного суду Полтавської області перебувала цивільна справа № 524/7374/25 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 13 жовтня 2025 року призначено судове засідання на 10 грудня 2025 року (а.с. 110-112).

У судове засідання 10.12.2025 сторони не з`явилися.

Ухвала суду та повістка повернулися неврученою відповідачці зі зазначенням причин повернення поштового відправлення «адресат відсутній за вказаною адресою». День проставлення у поштовому повідомленні відмітки 14.10.2025. Ухвала суду та повістка направлялися за зареєстрованим місцем проживання відповідачки.

Відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є:

1) день вручення судової повістки під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Отже відповідачка ОСОБА_1 у розумінні п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду справи 10.12.2025 (а.с. 118-119).

Крім того суд додатково направляв копію ухвали та повістки відповідачці за адресою, що була зазначена у кредитному договорі. Поштове повідомлення також було повернуто через невручення з причин «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 125-126).

Про причини неявки у судове засідання відповідачка не повідомила, будь-яких заяв, клопотань, відзив на позовну заяву не подавала, що стало підставою для ухвалення заочного рішення у справі.

10.12.2025 судом ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено в повному обсязі. Стягнуто зі ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» заборгованість за кредитним договором від 14.11.2023 № 282178830 у загальній сумі 65718 гривень 36 копійок; стягнуто зі ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» судовий збір у сумі 2422 гривні 40 копійок; стягнуто зі ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» витрати на правничу допомогу у сумі 5000 гривень 00 копійок.

Виходячи зі змісту статті 280 ЦПК України, законом визначено чотири умови, сукупність яких дає можливість суду ухвалити заочне рішення: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.

Відповідно до статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Ч. 2 ст. 285 ЦПК України встановлено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено:

1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення;

2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобу зв`язку, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це;

4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача;

5) клопотання про перегляд заочного рішення;

6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Частинами третьою статті 287 ЦПК України передбачено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 288 ЦПК України).

Відповідно до пункту 8 статті 129 Конституції України одним із фундаментальних принципів правосуддя є забезпечення апеляційного і касаційного оскарження рішення суду, окрім випадків, встановлених законом. Аналогічні норми містяться у статті 14 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», а також у всіх процесуальних кодексах України.

Поняття «перегляд судового рішення» є значно ширшим ніж «оскарження судового рішення» у розумінні процесуального законодавства.

Поняття «забезпечення права» за своїм змістом є більш широким поняттям, ніж поняття «право», яке використовується у законі, бо воно передбачає, крім самого «права», ще й гарантований державою механізм його реалізації. Забезпечення права на оскарження включає як можливість оскарження судового рішення, так і обов`язок суду прийняти та розглянути подану заяву чи скаргу.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

ОП КЦС ВС у постанові від 18 квітня 2022 року у справі № 522/18010/18 (провадження № 61-13667сво21), забезпечуючи єдність судової практики, скасувала постанову апеляційного суду зробивши такі правові висновки.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру (ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

ЄСПЛ зауважив, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів.

Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом (ч. 1 ст. 8 ЦПК України).

У ЦПК України законодавець встановив повноваження суду апеляційної інстанції скасовувати рішення суду першої інстанції з підстави неналежного повідомлення в суді першої інстанції особи, яка подала апеляційну скаргу. Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України).

Обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однієї з основних засад (принципів) цивільного судочинства відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства. Розгляд справи в суді першої інстанції за відсутності учасника справи, якого не було повідомлено про місце, дату і час судового засідання, є обов`язковою та безумовною підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення судом апеляційної інстанції, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Правильним по суті рішення є в тому випадку, коли воно відповідає вимогам законності та обґрунтованості, оскільки порушення останніх має наслідком зміну або скасування оскарженого судового рішення. Оскаржене судове рішення належить залишати без змін за наявності незначних порушень закону, які вже були усунені при розгляді справи, або ж таких, які можуть бути виправлені судом апеляційної інстанції. Правило про те, що «не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань», стосується випадків, коли такі недоліки не призводять до порушення основних засад (принципів) цивільного судочинства.

02.02.2026 представник відповідачки звернувся до суду зі заявою про перегляд заочного рішення та поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення. У заяві стверджував, що відповідачка не отримувала ухвалу про відкриття провадження у справі, не знала про існування справи відносно неї, що свідчить про поважність причин неявки у судове засідання та неповідомлення їх суду, а також про наявність причин неподання відзиву на позовну заяву. Також представник відповідачки навів аргументи на обґрунтування заперечень проти вимог позивача, навів контррозрахунок заборгованості за кредитним договором, який, на його думку є підставним.

З матеріалів справи вбачається, що на адресу відповідачки судом направлялися копія ухвали про відкриття провадження та повістку, однак відповідачка їх не отримувала, через що вони були повернуті до суду та зберігаються у матеріалах справи.

Заочне рішення суду, про перегляд якого просить представник відповідачки, та яке направлялось судом на адресу відповідачки 11.12.2025, також фактично не було вручено відповідачці та повернуто до суду зі зазначенням причин повернення «адресат відсутній» (а.с. 149-150).

Незважаючи на те, що у розумінні п. 4 ч. 8 ст. 128 та п. 5 ч. 6 ст. 272 ЦПК України і повістка з ухвалою суду про відкриття провадження у справі і заочне рішення суду вважаються врученими відповідачці, однак, зважаючи на те, що право на справедливий суд та безпосередню участь у судовому засіданні має бути не формальним та ілюзорним, а таким, що забезпечує «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, ураховуючи наведені вище правові висновки Верховного Суду, а також те, що розгляд справи у суді першої інстанції за відсутності учасника справи (відповідача), який фактично скоріш за все не був повідомлений про місце, дату і час судового засідання, є обов`язковою та безумовною підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції, суд уважає, що відповідачка з поважних причин (через необізнаність) не прибула у судове засідання та не подала відзив на позовну заяву, з якою не погоджується.

Заява про перегляд заочного рішення в цілому відповідає вимогам ч. 2 ст. 285 ЦПК України.

На виконання п. 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України вона містить посилання на докази, якими відповідачка обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, тобто на розрахунок заборгованості, який різниться від розрахунку заборгованості позивача, з яким суд під час заочного розгляду справи погодився та який став однією з підстав для задоволення позовних вимог.

Наведені у заяві аргументи представника відповідачки підлягають оцінці по суті під час повторного розгляду справи судом першої інстанції.

З цих підстав суд відхиляє доводи позивача, наведені ним у запереченнях на заяву про перегляд заочного рішення та у судовому засіданні щодо того, що відповідачкою не надано власного розрахунку заборгованості. Той факт, що розрахунок заборгованості (контррозрахунок) міститься у тексті заяви, а не як окремий документ, суть та зміст такого розрахунку як доказу не змінюють.

У зв`язку з наведеним вище, заява представника відповідачки підлягає задоволенню, заочне рішення скасуванню, а справа призначенню до нового судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, зважаючи на систематичне неотримання відповідачкою судових повісток та іншої кореспонденції суду, з метою швидкого та оперативного розгляду справи, суд уважає за потрібне запропонувати відповідачці та її представникові повідомити суду зручний та актуальний для відповідачки спосіб отримання кореспонденції (повісток та судових рішень): актуальну поштову адресу, електронну адресу тощо, а також нагадати про обов`язок учасників судового процесу та їхніх представників добросовісно користуватися процесуальними правами та недопустимість зловживання процесуальними правами.

Керуючись ст. 284, 285, 286, 287, 288 ЦПК України суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Мунтяну Ігоря Івановича про перегляд заочного рішення - задовольнити.

Скасувати заочне рішення Козельщинського районного суду Полтавської області від 10 грудня 2025 у цивільній справі № 524/7374/25 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Призначити справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження на 07 квітня 2026 року на 13 годину 30 хвилин.

Запропонувати відповідачці та її представникові повідомити суду зручний та актуальний для відповідачки спосіб отримання кореспонденції (повісток та судових рішень): актуальну поштову адресу, електронну адресу тощо.

Установити відповідачу строк п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

У строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов до позивача.

Установити позивачу строк десять днів з дня отримання копії відзиву, протягом якого він має право подати суду відповідь на відзив, до якої застосовуються правила, встановлені частинами третьою п`ятою ст. 178 ЦПК України. Одночасно з поданням суду відповіді на відзив позивач зобов`язаний її копію надіслати відповідачу.

Установити відповідачу строк десять днів з дня отримання відповіді на відзив, протягом якого він має право подати суду заперечення, передбачене статтею 180 ЦПК України, до якого застосовуються правила, встановлені частинами третьою п`ятою ст. 178 ЦПК України. Копію заперечення і доданих до нього документів одночасно з поданням його суду відповідач повинен надіслати позивачу.

Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за вебадресою: https://court.gov.ua/sud1611/.

Роз`яснити учасникам справи, що у суду є технічна можливість проводити судові засідання у режимі відеоконференції. Про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції учасник справи має подати заяву у порядку, визначеному ст. 212 ЦПК України.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повну ухвалу суду складено і підписано суддею 25.02.2026 .

Суддя В.П. Козир