Справа № 643/9521/23
Провадження № 2-о/643/2/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2026

Салтівський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Олійника О.О.,

присяжних Рубанец А.Ф., Коскіної Ю.О.,

за участю секретаря судових засідань Новакової Т.С.,

розглянувши у судовому засіданні в порядку окремого провадження в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Коломацької селищної ради Харківської області про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки,-

ВСТАНОВИВ:

15 вересня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Московського районного суду м. Харкова із заявою, в якій просить визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити опіку над ним та призначити заявника опікуном.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 21.09.2023 року заяву залишено без руху, заявнику надано строк для усунення недоліків заяви.

29 вересня 2023 року заявником усунуто недоліки заяви.

Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 29 вересня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання.

29 вересня 2023 року ухвалою суду визнано доцільною заміну присяжного Рубанец Тетяни Володимирівни на іншого присяжного шляхом автоматичного визначення останнього автоматизованою системою документообігу суду.

Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 01 листопада 2023 року клопотання представника заявника ОСОБА_1 адвоката Скородєлова С.В. про призначення судово-психіатричної експертизи задоволено. Призначено у справі судово-психіатричну експертизу психічного стану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проведення якої доручено експертам відділення судово-психіатричної експертизи № 18 Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Харківська обласна клінічна лікарня № 3».

20 листопада 2023 року ухвалою суду поновлено провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки, призначено судове засідання.

Ухвалою Московського районного суду міста Харкова від 20 листопада 2023 року виправлено допущену в резолютивній частині ухвали Московського районного суду м. Харкова від 01.11.2023 року описку, а саме, 2 абзац резолютивної частини ухвали Московського районного суду м. Харкова від 01.11.2023 року викладено у наступній редакції: «Призначити у справі судово-психіатричну експертизу психічного стану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проведення якої доручити експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (м. Харків, вул. Академіка Павлова, 46).

28 листопада 2023 року матеріали цивільної справи № 643/9521/23 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки, повернуті на адресу суду без висновку експерта.

Ухвалою суду від 30 листопада 2023 року поновлено провадження у справі, призначено судове засідання.

12 лютого 2024 року ухвалою суду клопотання представника заявника ОСОБА_1 адвоката Скородєлова С.В. про витребування доказів задоволено. Витребувано з Центру первинної медико-санітарної допомоги Коломацького району медичну документацію стосовно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку направити експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» для проведення експертизи. Витребувано з Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Харківська обласна клінічна лікарня № 3» оригінал медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку направити експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» для проведення експертизи. Клопотання представника заявника ОСОБА_1 адвоката Скородєлова С.В. про призначення судово-психіатричної експертизи, задоволено. Призначено у справі судово-психіатричну експертизу психічного стану ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведення якої доручено експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України».

30 грудня 2024 року на адресу суду надійшов висновок судово-психіатричного експерта № 867.

04 березня 2025 року представник заявника адвокат Скородєлов С.В. подав до суду уточнену заяву.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12.03.2025 року замінено заінтересовану особу у справі з Виконавчого комітету Харківської міської ради на Службу у справах дітей та сім`ї Коломацької селищної ради Харківської області.

Заявник, у судові засідання, призначені судом з дня відкриття провадження у справі, жодного разу не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі. Заяв про розгляд справи за його відсутності або заяв про відкладення розгляду справи до суду також не надходило.

Представник заявника адвокат Скородєлов С.В., який представляв інтереси ОСОБА_1 на підставі Договору про надання правової допомоги б/н від 17.08.2023 року у судові засідання призначені на 24.04.2025, 04.07.2025, 01.08.2025, 29.09.2025, 19.12.2025 та 21.01.2026 не з`явився. Причини неявки суду не повідомив.

Разом з цим, з Єдиного Реєстру Адвокатів Україні суду стало відомо, що адвокату Скородєлову Сергію Володимировичу право на заняття адвокатською діяльністю зупинено згідно п. 3 ч. 1 ст. 31 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» з 03.12.2025 по 03.03.2026 на підставі рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 03 грудня 2025 року.

Таким чином, має місце повторна (друга поспіль) неявка в судові засідання заявника, повідомленого належним чином.

Факт належного повідомлення заявника та його представника підтверджується даними зворотних повідомлень, які містяться в матеріалах справи.

Інші учасники в судові засідання не з`явились.

Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Враховуючи, що сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, суд вважає за можливим провести дане судове засідання за їх відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюються зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Позивач має бути належно і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого (відразу після першого) судових засідань, в які він не з`явився.

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Тож, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати такий позов без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише факт належного повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Слід також врахувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зазначене узгоджується з положенням статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР.

Разом з цим, з 21.09.2023 року, тобто з дня прийняття справи до провадження, та до 21.01.2026 заявник не цікавився рухом справи, жодного разу у судові засідання не з`явився.

Ураховуючи, що заявник та його представник вкотре поспіль не з`явились у судові засідання, заяву про розгляд справи за їх відсутності суду не надали, наявні передбачені ЦПК України підстави для залишення заяви без розгляду.

При цьому суд враховує, що вказані вище норми є імперативними та не передбачають право суду продовжити розгляд справи або втретє відкласти судове засідання навіть в разі визнання поважними причин неявки позивачки в судове засідання.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені в постанові Верховного Суду від 12.08.2022, ухваленій у справі № 686/32906/19. Зокрема, Верховним судом зазначено, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12.03.2019 у справі № 910/9836/18 зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись пунктом 3 частини 1 статті 257, 258, 260-261, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Коломацької селищної ради Харківської області про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя - О.О. Олійник

Присяжні - А.Ф. Рубанец

Ю.О. Коскіна