Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/327/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2026 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Павленка Р.М.;

за участі:

секретаря Маламан Я.О.;

представника позивача ОСОБА_1 ;

відповідача ОСОБА_2 (не з`явився);

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Ржищів Київської області клопотання представника відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ржищівського міського суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

02 лютого 2026 року від представника відповідача ОСОБА_4 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

На вирішення експерта просив поставити питання:

- чи відповідає підпис на договорі позики від 07 вересня 2024 року № 1-07.09.24, укладеному між ОСОБА_5 таОСОБА_2 на суму 1150000 грн підпису ОСОБА_2 ?

- чи підпис, зазначений в договорі позики від 07 вересня 2024 року № 1-07.09.24, укладеному між ОСОБА_5 таОСОБА_2 на суму 1150000 грн як підпис ОСОБА_2 , має лише ознаки схожості з підписом ОСОБА_2 , а вчинений іншою особою?

- чи відповідає підпис на розписці від 07 вересня 2024 року про отримання ОСОБА_2 у ОСОБА_3 суми в розмірі 1150000 грн підпису ОСОБА_2 ?

- чи підпис на розписці від 07 вересня 2024 року про отримання ОСОБА_2 у ОСОБА_3 суми в розмірі 1150000 грн має лише ознаки схожості з підписом ОСОБА_2 , а вчинений іншою особою?

Представник позивача у судовому засіданні просив у задоволенні клопотання відмовити, навівши такі аргументи:

- представником відповідача не вказано сукупність умов, відповідно до яких згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі;

- представником відповідача не вказано, в якій галузі знань потрібен експерт;

- судовий експерт не зможе надати правильні та обґрунтовані відповіді на сформульовані представником відповідача питання, оскільки відповідно до пункту 1.1 глави 1 розділу I Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Іншими словами, сформульовані представником відповідача питання не відносяться до предмету судової почеркознавчої експертизи;

- представник відповідача не надав експертних і вільних зразків почерку відповідача.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Відповідно до вимог ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Представник відповідача не навів суду доказів існування умов для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідно до пункту 1.1 глави 1 розділу I Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

У пунктах 1.3, 1.6 розділу I Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, роз`яснено, що для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Пунтом 1.2 вказаної інструкції встановлено орієнтовний перелік вирішуваних питань, одним з яких є: Чи виконано підпис від імені особи (прізвище, ім`я, по батькові особи, від імені якої зазначено підпис) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

Статтею 12 ЦПК України, передбачено принцип змагальності сторін, яким визначено, що Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Принцип змагальності полягає в обов`язку кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження або заперечення власних вимог у спорі. Вказаний принцип, зумовлює те, що позивач стверджує про існування певної обставини та подає відповідні докази, а відповідач може спростовувати цю обставину.

Питання, які просить поставити на вирішення судової почеркознавчої експертизи представник відповідача, не відповідають орієнтовному переліку вирішуваних питань пункту 1.2. розділу I Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5. У вигляді, сформульованому представником відповідача, такі питання не дозволяють встановити обставини справи, необхідні для правильного її розгляду по суті.

Крім того, суд зазначає, що вказана експертиза відповідно до положень ч. 1 ст. 105 ЦПК України не є обов`язковою для призначення судом. Відповідно до ч. 1 ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Зазначеним правом представник відповідача не скористався, будь-яких доводів щодо неможливості задоволення позову відповідачем не надано, тому подане клопотання суд розцінює виключно як зловживання процесуальними правами, спрямоване на умисне затягування строків розгляду та вирішення справи.

Беручи до уваги наведені обставини справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для призначення у цивільній справі судової почеркознавчої експертизи, а тому клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 12, 103, 104, 252, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Р.М. Павленко