СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-во/759/50/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про виправлення описки

20 лютого 2026 року суддя Святошинського районного суду міста Києва Єросова І.Ю., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Святошинського районного суду м. Києва від 13 січня 2026 року у справі за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

26.05.2025 ОСОБА_2 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом, в якому просить розірвати шлюб між позивачем та відповідачем ОСОБА_1 , зареєстрований 19.07.2008 Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї (актовий запис №1409). Дану позовну заяву обґрунтовано фактичним припиненням шлюбних відносин.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.05.2025 для розгляду вказаної позовної заяви визначено суддю Святошинського районного суду м. Києва Єросову І.Ю.

Ухвалою суду від 30.05.2025 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Рішенням суду від 13.01.2026 позов задоволено у повному обсязі, шлюб між сторонами розірвано.

Разом з тим, 06.02.2026 через систему «Електронний суд» надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки, допущеної у рішенні Святошинського районного суду м. Києва від 13.01.2026 року. Так, судом у другому абзаці резолютивної частини рішення помилково зазначено прізвище позивача « ОСОБА_3 » замість правильного « ОСОБА_1 ».

З огляду на приписи ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Суддя, дослідивши матеріали провадження наявні у розпорядженні суду, вивчивши доводи заяви відповідача, доходить висновку про необхідність задоволення заяви, з огляду на таке.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 258 ЦПК України одним із видів судових рішень у цивільному судочинстві є рішення, яке повинно відповідати вимогам ст. 265 Кодексу.

В силу приписів ст. 273 ЦПК України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Якщо справу розглянуто за заявою осіб, визначених частиною другою статті 4 цього Кодексу, рішення суду, що набрало законної сили, є обов`язковим для особи, в інтересах якої було розпочато справу.

Як вбачається із матеріалів даного провадження, 13.01.2026 судом задоволено позовну заяву ОСОБА_2 , шлюб між сторонами розірвано.

Враховуючи, що вказане рішення суду не було оскаржене сторонами провадження, останнє набрало законної сили 13.02.2026 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Водночас, під час виготовлення повного тексту рішення судом допущено описку в частині зазначення прізвища позивача. Так, судом у другому абзаці резолютивної частини рішення помилково зазначено « ОСОБА_3 » замість правильного « ОСОБА_1 ».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Верховний Суд у постанові від 12.09.2024 у справі №990/162/23 підкреслив, що у розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Тобто опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Разом з тим, Верховний Суд зауважив, що виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

З огляду на встановлені обставини допущена судом описка у рішенні в частині прізвища позивача « ОСОБА_3 » замість правильного « ОСОБА_1 » підлягає виправленню.

Керуючись ст.ст. 18, 258-261, 269, 273, 352-355 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Святошинського районного суду м. Києва від 13 січня 2026 року у справі за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Виправити описку, допущену у рішенні Святошинського районного суду м. Києва від 13 січня 2026 року, вказавши у другому абзаці резолютивної частини рішення правильно прізвище позивача « ОСОБА_1 ».

Ухвала суду може бути оскаржена протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.Ю.Єросова