Гайворонський районний суд Кіровоградської області
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 385/285/26
У Х В А Л А

25.02.2026 року суддя Гайворонського районного суду Кіровоградської області Панасюк І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа служба у справах дітей Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області про усунення перешкод у спілкування та вихованні дитини, визначення способів участі батька у вихованні дитини,-

В С Т А Н О В И В:

До Гайворонського районного суду звернувся ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа служба у справах дітей Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області про усунення перешкод у спілкування та вихованні дитини, визначення способів участі батька у вихованні дитини.

Позовна заява, з якою позивач звертається до суду, повинна відповідати вимогам, зазначеним у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме - позивачем не сплачено судовий збір. Також позивачем не зазначено поштовий індекс відповідача.

Зокрема, позивач пред`явив позов до суду, який містить позовну вимогу немайнового характеру усунення перешкод у спілкування та вихованні дитини, визначення способів участі батька у вихованні дитини.

Відповідно до частини 1 статті 4, підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений в розмірі 3328 грн. 00 коп.

Згідно з частинами 1 та 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду.

Як вбачається з додатків до позовної заяви, позивач надав докази сплати судового збору копію квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки №37 від 28.10.2025 року на суму 1211,20 грн., однак при перевірці зарахування судового збору до спеціального фонду було встановлено, що даний судовий збір не зарахований.

Встановлено, що вказану квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки про сплату судового збору позивач додавав до позовної заяви з якою звертався до Гайворонського районного суду Кіровоградської області (справа №385/2084/25).

06.01.2026 року ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області позовну заяву по справі №385/2084/25 було повернуто позивачу.

Положеннями ч. 5 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за повторно подані позови, що раніше були залишені без розгляду, судовий збір сплачується на загальних підставах.

Таке законодавче визначення передбачає, що позивач, коли подає повторно позовну заяву, має сплати судовий збір за її розгляд і не вправі використовувати первісний документ про сплату цього платежу, доданий до первинної позовної заяви, яку суд залишив без розгляду (або повернув позовну заяву).

Вищезазначене правозастосування відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 13 лютого 2019 року у справі № 1540/3297/18.

Отже, квитанція до платіжної інструкції на переказ готівки №37 від 28.10.2025 року на суму 1211,20 грн., не може бути прийнята судом як документ про сплату судового збору за подання саме цієї позовної заяви.

Суд зазначає, що повторно поданий той самий платіжний документ про сплату судового збору не є належним доказом сплати цього платежу за подання позовної заяви.

З огляду на зазначене вище, враховуючи, що позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про усунення перешкод у спілкування та вихованні дитини, визначення способів участі батька у вихованні дитини, на підставі чого, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1331 грн. 20 коп. (ставка судового збору для фізичних осіб становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, виходячи з розміру прожиткового мінімуму, встановленого на 01.01.2026 року, який становить 3328 грн.), надавши оригінал квитанції про сплату судового збору.

При цьому, відзначається, що позивачем долучено до матеріалів справи копію посвідчення серії НОМЕР_1 від 21.12.2014 року, за яким пред`явник цього посвідчення має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій, та, крім того, позивач в позові зазначив, що з урахуванням тієї обставини, що до суду звертається військовослужбовець та учасник бойових дій, існують правові підстави для звільнення його від сплати судового збору.

В свою чергу, судом відзначається, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються спеціальним Законом, яким є Закон України «Про судовий збір», при цьому, статтею 5 зазначеного Закону визначено категорії осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, і, зокрема, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав (п.13 ч. 1 ст. 5 Закону).

Таким чином, учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України на підставі Закону України «Про судовий збір» звільнені від сплати судового збору в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, відповідно, правові підстави для звільнення позивача від сплати судового збору при пред`явленні позову до суду про усунення перешкод у спілкування та вихованні дитини, визначення способів участі батька у вихованні дитини, - відсутні.

Окремо відзначається, що відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року по справі № 545/1149/17, норма п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Так, правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Тому, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст.ст. 12, 22 Закону України № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином, Великою Палатою Верховного Суду у Постанові від 12 лютого 2020 року зроблено висновок про те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав, як учасників бойових дій.

Даний правовий висновок сформовано Великою Палатою Верховного Суду у зв`язку із передачею Другою судовою палатою Касаційного цивільного суду Верховного Суду справи на її розгляд для розв`язання виключної правової проблеми щодо застосування норми п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», у зв`язку із незгодою з попередніми висновками як Великої Палати, так і касаційних палат, у яких стверджувалось про те, що учасники бойових дій безперечно звільняються від сплати судового збору у будь-якій справі.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11.09.2024 року у справі № 567/79/23 підтвердила, що із часу прийняття нею 09 жовтня 2019 року постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону № 3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості.

Тобто, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Отже, подання позовної заяви про усунення перешкод у спілкування та вихованні дитини, визначення способів участі батька у вихованні дитини не є захистом порушених прав позивача як учасника бойових дій, а тому судовий збір у даному випадку підлягає сплаті на загальних підставах.

З огляду на викладене вище, враховуючи, що позивачем пред`явлено позовну вимогу немайнового характеру про усунення перешкод у спілкування та вихованні дитини, визначення способів участі батька у вихованні дитини, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1331 грн. 20 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що даний позов подано без додержання вимог, викладених в ч. 4 ст. 177 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України він підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 177, ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа служба у справах дітей Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області про усунення перешкод у спілкування та вихованні дитини, визначення способів участі батька у вихованні дитини залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків терміном три дні з дня отримання копії ухвали.

Запропонувати ОСОБА_1 у визначений строк ліквідувати недоліки позовної заяви:

-в позові зазначити поштовий індекс відповідача,

-сплатити судовий збір по заявленій позовній вимозі немайнового характеру, в сумі 1331,20 грн. та надати суду оригінал квитанції.

Роз`яснити позивачу, що, у разі невиконання цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута без розгляду.

Ухвала суду щодо визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк апеляційної скарги.

Суддя: Ігор ПАНАСЮК