Єдиний унікальний номер 335/119/26
Номер провадження 2/205/2640/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 лютого 2026 року місто Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дорошенко Г.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та Комунального підприємства «Міське бюро технічної інвентаризації -Маріупольська нерухомість» про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

До Новокодацького районного суду міста Дніпра на підставі ухвали Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя надійшла вищевказана позовна заява для розгляду справи за підсудністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.02.2026 року, цивільну справу №335/119/26, провадження №2/205/2640/26, було розподілено головуючому судді Дорошенко Г.В. та передано судді канцелярією суду 09.02.2026 року.

05.01.2026 Кірдан І.П. та Кірдан К.І. за допомогою поштового зв`язку звернулись до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 та Комунального підприємства «Міське бюро технічної інвентаризації -Маріупольська нерухомість», в якій просять визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що даний позов не може бути прийнятий до провадження та підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Положеннями ст.ст. 175, 177 ЦПК України визначено вимоги які пред`являються до позовної заяви, що подається до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно з актом від 05.01.2025, складеним працівниками канцелярії Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя, під час розкриття рекомендованого листа №3314, який надійшов 30.12.2025 до Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя, було встановлено відсутність вкладень, а саме: у заяві відсутній додаток копія заяви з додатками у відповідності кількості осіб по справі (зазначено в п.10 переліку доказів).

Таким чином, до позовної заяви позивачами не додано копій позовної заяви для відповідачів.

Згідно з п. 2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява зокрема повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позивачами, зазначаючи дані відповідача не вказано також реєстраційний номер облікової картки платника податків, що унеможливлює здійснення судом запиту до Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщеної особи щодо відповідача.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; (пункти 1 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Однак за змістом позовної заяви позивачі не зазначають в чому саме полягає не визнання чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав, свобод чи інтересів з боку зазначеного ними відповідача ОСОБА_3 .

Крім цього, стороною позивачів не в повному обсязі визначено суб`єктний склад, оскільки спір стосується нерухомого майна, то в даному випадку, окрім вищевказаних відповідачів по справі, до участі у справі повинно бути залучено відповідну територіальну громаду за місцем розташування нерухомого майна.

Також пунктом 3 частини 2 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява, у тому числі, повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

У своїй постанові від 25.08.2020 року по справі №910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Як вбачається зі змісту позовної заява, вона має майновий характер, а отже повинна містити визначення ціни позову, чого дана позовна заява не містить.

Згідно положень п. 1, 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається - ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог - ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог.

В пункті 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» роз`яснено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Як вбачається з позовної заяви, позивачі просять суд визнати за ними право власності на квартиру. Таким чином, заявлені позовні вимоги є майновими, а отже, розмір судового збору має визначатися виходячи з ціни позову, тобто вартості квартири.

Відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» належним доказом підтвердження вартості майна є звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

Разом з тим, 09 березня 2021 року набрав чинності наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861.

Позивач не позбавлений можливості скористатися для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua/), якою формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів.

Для визначення дійсної ціни позову позивачеві слід долучити до позовної заяви документи про оціночну вартість спірного майна на час звернення до суду та визначити ціну позову відповідно до пункту 9 частини 1 ст. 176 ЦПК України.

Згідно з частиною 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 (один) відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, підтверджуючих даних про дійсну вартість нерухомого майна до суду подано позивачем не було і відповідно, не визначено ціну позову та не сплачено належним чином судовий збір.

Судовий збір сплачується згідно з наступними реквізитами: Отримувач: ГУК у Дн-кiй обл/Нов.р/22030101; Код отримувача: 37988155; Номер розрахунку (IBAN): UA0004633; Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.); Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу 101 ____(РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ позивача), Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Згідно з абз.1 ч.7 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи зазначене, доходжу висновку про необхідність залишення без руху даної позовної заяви з наданням стороні позивача строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вказані недоліки можуть бути усунені шляхом подання до суду виправленої позовної заяви відповідно до кількості учасників у справі.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та Комунального підприємства «Міське бюро технічної інвентаризації -Маріупольська нерухомість» про визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачеві десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Г.В. Дорошенко

.