СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-во/759/58/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2026 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Кравченка Ю.В., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Святошинського районного суду міста Києва про відкриття провадження від 06 січня 2026 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини,

В С Т А Н О В И В

17 лютого 2026 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 , подана адвокаткою Клименко Яною Миколаївною, про виправлення описки в ухвалі Святошинського районного суду міста Києва від 06 січня 2026 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 19.02.2026 головуючим суддею визначено Кравченка Юрія Вікторовича. Справа передана судді 23.02.2026.

Заява обґрунтована тим, що в ухвалі про відкриття провадження по батькові відповідача помилково зазначено « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_3 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у зв`язку з тим, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши заяву, суд дійшов таких висновків.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

При цьому для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки та врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватноправових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм.

24 лютого 2026 року Святошинський районний суд міста Києва постановив ухвалу, якою вже виправив описку, допущену судом у першому абзаці описової частини ухвали про відкриття провадження від 06 січня 2026 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини та зазначив прізвище відповідача « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_3 » (провадження № 2-во/759/54/26).

Отже, суд в межах розгляду цієї справи уже вирішив питання про виправлення описки в ухвалі про відкриття провадження у справі від 06 січня 2026.

За таких обставин, повторний розгляд цього питання суперечитиме принципу розумності та не відповідатиме завданню цивільного судочинства.

З огляду на викладене, заяву позивачки суддя залишає без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 258-261, 269, 353ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Святошинського районного суду міста Києва від 06 січня 2026 року залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ю.В. Кравченко