справа № 619/7185/25
провадження № 2/619/244/26
УХВАЛА

19 лютого 2026 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Пруднікової О.В.,

за участю секретаря судового засідання Вишневської О.П.,

представника позивача адвоката Алексєєва О.Є..

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного сумісного майна подружжя та визнання права власності,

встановив:

У провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебуває справа за позовом адвоката Алексєєва О.Є., який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного сумісного майна подружжя та визнання права власності.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 4 грудня 2025 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 21 січня 2026 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

19 лютого 2026 року в судовому засіданні ОСОБА_1 зверталась до суду з такими клопотаннями:

1. про звернення суду до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правничої допомоги для призначення ОСОБА_1 адвоката з метою здійснення її представництва у справі;

2. про зупинення провадження у справі до моменту фактичного залучення та вступу призначеного адвоката у справу, забезпечивши реальну можливість ознайомлення з матеріалами та підготовки правової позиції;

3. подавались заперечення на дії головуючого;

4. заявлялись відводи;

5. про відкладення розгляду справи для забезпечення її права на адвоката;

6. про оголошення перерви в судовому засіданні, оскільки у Харківській області оголошено тривогу;

Адвокат Алексєєв О.Є., який діє в інтересах ОСОБА_2 заперечував проти задоволення всіх перелічених заяв та клопотань відповідача, посилаючись на їх безпідставність. Також зазначив, що відповідач зловживає своїми правами.

1-2. У задоволенні клопотань ОСОБА_1 про звернення суду до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правничої допомоги для призначення їй адвоката з метою здійснення її представництва у справі та про зупинення провадження у справі до моменту фактичного залучення та вступу призначеного адвоката у справу, забезпечивши реальну можливість ознайомлення з матеріалами та підготовки правової позиції судом було відмовлено, про що постановлено ухвалу від 19.02.2026 в порядку ч. 4 ст. 259 ЦПК України.

3. Заперечення на дії головуючого, заявлені ОСОБА_1 в судовому засіданні були внесені до протоколу судових засідань та за результатами їх розгляду судом постановлена ухвала окремим документом від 19.02.2026.

4. В судовому засіданні 19.02.2026 ОСОБА_1 неодноразово заявляла про відвід судді. У задоволенні першої заяви ОСОБА_1 про відвід судом було відмовлено, про що постановлено ухвалу від 19.02.2026 в порядку ч. 4 ст. 259 ЦПК України.

Подальші заяви ОСОБА_1 про відвід, які заявлялись нею в судовому засіданні 19.02.2026 судом були залишені без розгляду, про що зазначено у протоколі судового засідання в порядку ч. 5 ст. 259 ЦПК України.

На обґрунтування відводів, які були залишені судом без розгляду, ОСОБА_1 посилалась на те, що суд не повністю роз`яснив права ОСОБА_1 , не роз`яснив прав, які передбачені міжнародними нормами, відвід за нововиявленими обставинами - судом було порушено статтю 6 Конвенції, відвід, оскільки суд не забезпечив право ОСОБА_1 на правничу допомогу, відвід судді, оскільки суд продовжує розгляд справи під час повітряної тривоги.

Залишаючи заяви ОСОБА_1 про відвід судді Пруднікової О.В. без розгляду, суд виходив з такого.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Разом з тим, відповідно до пункту 1 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства (частини перша, друга статті 44 ЦПК України).

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, а й за змістом відповідати завданню цивільного судочинства.

З метою виконання завдання судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Отже, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей, така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 44, частині дев`ятій статті 141, частині першій статті 143, пункті 5 частини першої статті 144, статті 148 ЦПК України.

Аналогічні висновки містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 липня 2021 року у справі № 9901/235/20.

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27 квітня 2000 року у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30 листопада 2006 року у справі «Красношапка проти України»).

У своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, не допускати свідомих маніпуляцій, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Протягом розгляду даної справи, з моменту відкриття провадження у справі відповідач зверталась із заявами про відвід судді Пруднікової О.В. 26.01.2026, який ухвалою судді від 26.01.2026 було визнано необґрунтованим, та ухвалою судді Коваленко Н.В. від 27.01.2026 було залишено без задоволення.

19.02.2026 ОСОБА_1 в судовому засіданні заявила відвід судді Прудніковій О.В., який було вирішено в порядку ст. 40, ч. 4 ст. 259 ЦПК України.

У цьому ж судовому засіданні Ластовенко Г.І. заявляла неодноразові відводи судді, посилаючись на порушення судом її права на захист, відвід через не роз`яснення судом у повному обсязі її прав, зокрема, які передбачені міжнародними нормами, відвід за нововиявленими обставинамисудом було порушено статтю 6 Конвенції, відвід судді, оскільки суд продовжує розгляд справи під час повітряної тривоги.

Розгляд справи неодноразово відкладався за клопотанням відповідача з різних підстав, в тому числі, для забезпечення її права на правничу допомогу.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи що вищезазначені дії ОСОБА_1 не спрямовані на ефективний захист її прав, свобод та інтересів, суперечать завданню цивільного судочинства, та мають ознаки зловживання відповідачем процесуальними правами, суд залишив заяви ОСОБА_1 про відвід судді Пруднікової О.В. без розгляду.

5. 19.02.2026 ОСОБА_1 в судовому засіданні заявляла клопотання про відкладення розгляду справи для забезпечення її права на адвоката, які були залишені судом без розгляду, з огляду на те, що відповідач неодноразово вже заявляла такі клопотання, які були судом задоволені, розгляд справи було відкладено.

Суд зауважує, що ухвалою суду від 12.01.2026 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про залучення у якості її представника ОСОБА_3 було відмовлено. Роз`яснено право ОСОБА_1 залучити іншого представника, який має статус адвоката, або здійснювати захист своїх прав та інтересів у суді особисто. Враховуючи заяву ОСОБА_1 про відкладення судового засідання, а також для вирішення відповідачем питання щодо представництва її інтересів, судом було відкладено розгляд справи до 21.01.2026.

Крім того, в судовому засіданні 29.01.2026 ОСОБА_1 також просила забезпечити її право на захист та просила відкласти розгляд справи для пошуку кваліфікованого адвоката.

Ухвалою суду від 29.01.2026 було задоволено клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи для забезпечення права ОСОБА_1 на професійну правничу допомогу. Справу відкладено на 19.02.2026.

Отже, судом було забезпечено ОСОБА_1 можливість реалізувати її право на правничу допомогу, передбачене положеннями Цивільного процесуального кодексу України. Суд роз`яснив ОСОБА_1 її процесуальні права, у тому числі право користуватися правничою допомогою адвоката, а також надав достатній час для залучення представника, тому повторне клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи для здійснення її права на отримання правничої допомоги не підлягає задоволенню.

6. Також 19.02.2026 ОСОБА_1 заявляла клопотання про відкладення судового засідання, оскільки у Харківській області оголошено повітряну тривогу.

З`ясувавши думку представника позивача, а також думку секретаря судового засідання щодо можливості продовження судового розгляду під час оголошення повітряної тривоги, які не заперечували проти продовження розгляду справи, а також з огляду на те, що ОСОБА_1 не заперечувала, що вона знаходиться поза межами Харківської області, проте хвилюється за суд, який є державною установою - суд відмовив у задоволенні даного клопотання з таких підстав.

У період воєнного стану, відповідно до статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», повноваження судів не можуть бути припинені, а частина друга статті 26 зазначеного Закону передбачає, що скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Рада суддів України ухвалила рішення від 24.02.2022 № 9, за яким звернула увагу всіх суддів України, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Судочинство продовжує здійснюватися і в умовах воєнного стану, адже навіть в умовах воєнного стану робота судів не може бути припинена задля недопущення обмеження конституційного права особи на судовий захист.

Так, дійсно в п.5 Рекомендацій РСУ від 02.03.2022 щодо роботи судів в умовах воєнного стану зазначено, що судам рекомендовано по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Водночас в п.п.1-2 зазначених рекомендацій наголошено, що визначати особливості та умови роботи суду слід виходячи з поточної ситуації у відповідному регіоні та керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні.

В процесуальному законі відсутня норма, яка б регламентувала, що оголошення повітряної тривоги само по собі є підставою для відкладення судового засідання або для зняття справи з розгляду, тому суд з урахуванням своїх дискреційних повноважень в кожному конкретному випадку має індивідуально оцінювати можливість розгляду справи або проведення судового засідання.

Відповідно до ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» учасники судового процесу на підставі судового рішення можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Своєчасність вирішення справи разом з принципами правової визначеності та доступу до правосуддя, є одним із ключових елементів принципу верховенства права,а право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що суд має забезпечити баланс дотримання прав усіх учасників справи, в тому числі і право позивача на розгляд справи протягом розумного строку, зважаючи на те, що відповідач не заперечувала того, що не знаходиться на території Харківської області та перешкод в участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції в неї не має, суд, зясувавши думку представника позивача, а також думку секретаря судового засідання щодо подальшого проведення судового засідання під час оголошення повітряної тривоги, які не заперечували продовжувати судовий розгляд - у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про оголошення перерви у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги у Харківській області судом було відмовлено.

При вирішенні даного клопотання суд також враховував рекомендації роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених Радою суддів України 2 березня 2022 року, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася на день розгляду справи. На день розгляду справи на території м. Дергачі не ведуться активні бойові дії, отже підстав для відкладення розгляду справи у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги суд не встановив.

Враховуючи викладене, доводи клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи нічим не підтверджені, відповідачем не зазначено реальних підстав, з яких вона не має можливості брати участь у розгляді справи, тому суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи через оголошення повітряної тривоги, у зв`язку з чим клопотання ОСОБА_1 залишено судом без задоволення.

19.02.2026 в судовому засіданні суд також ставив на обговорення клопотання адвоката Алексєєва О.Є., який діє в інтересах ОСОБА_2 , подане до суду 02.02.2026 про виклик свідків, у задоволенні якого було відмовлено, про що судом постановлена ухвала окремим документом від 19.02.2026.

Ухвалою суду від 21.01.2026 було задоволено клопотання ОСОБА_1 про виклик свідків. Разом з тим, ані в судове засідання 29.01.2026, ані в судове засідання 19.02.2026 свідки не з`явилися, повідомлялися шляхом надсилання судових повісток за вказаною відповідачем у своєму клопотанні адресою.

Відповідно до ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання свідка, експерта, спеціаліста, перекладача суд заслуховує думку учасників справи про можливість розгляду справи за відсутності свідка, експерта, спеціаліста, перекладача, які не з`явилися, та постановляє ухвалу про продовження судового розгляду або про відкладення розгляду справи. Одночасно суд вирішує питання про відповідальність особи, яка не з`явилася.

Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі (ч. 2 ст. 240 ЦПК).

Враховуючи те, що розгляд спору розпочато по суті, проте не може бути вирішено з огляду на те, що свідки в судове засідання не з`явилися, суд оголошує перерву в судовому засіданні до 10 год. 00 хв. 13.03.2026.

Керуючись статтями 15, 223, 240, 258, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

постановив:

Оголосити перерву у справі № 619/7185/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного сумісного майна подружжя та визнання права власності до 10 год. 00 хв. 13 березня 2026 року.

Розгляд справи здійснювати у приміщенні Дергачівського районного суду Харківської області, розташованого за адресою: вул. Європейська, 63, м. Дергачі, Харківська область, з викликом сторін.

Про дату, час і місце нового судового засідання повідомити всіх учасників справи, які не були присутніми у цьому судовому засідання, за правилами та в порядку, визначеному Цивільним процесуальним кодексом України.

Повторно роз`яснити відповідачу право на звернення за правничою допомогою. Наголосити на недопустимості зловживання процесуальними правами.

Роз`яснити учасникам справи, що їх неявка у судове засідання за умови належного повідомлення про його дату, час і місце, не перешкоджає проведенню засідання на підставі наявних у ній даних чи доказів, крім випадків, визначених статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України.

Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно до частини 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Повідомити учасників справи, що інформацію щодо її розгляду, вони можуть отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою сторінки:«http://dr.hr.court.gov.ua».

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О. В. Пруднікова