Справа № 724/499/26
Провадження № 2/724/428/26
У Х В А Л А

про передачу справи на розгляд іншому суду

23 лютого 2026 року м. Хотин

Суддя Хотинського районного суду Чернівецької області Ахмедов Р. А., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 про визнання права власності на земельну ділянку,-

У С Т А Н О В И В:

До Хотинського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 про визнання права власності на земельну ділянку.

Згідно до позовних вимог позивач просить визнати за нею право власності на знмельну ділянку площею 0,504 га з кадастровим номером :01:001:0039, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, встановлено, що вказана земельна ділянка площею 0,504 га з кадастровим номером :01:001:0039, розташована на території Ятранівської сільської ради Уманського району, Черкаської області, що відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Уманського міськрайонного суду Черкаської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2026 року справу № 724/499/26 передано до провадження судді Ахмедову Р. А.

Суд, ознайомившись із матеріалами позовної заяви, вважає, що вказана позовна заява не може бути розглянута Хотинським районним судом Чернівецької області підлягає передачі за підсудністю до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з наступних підстав.

Підсудністю у цивільному судочинстві розуміється розмежування компетенції між окремими ланками судової системи і між судами однієї ланки щодо розгляду і вирішення підвідомчих їм цивільних справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Цивільний процесуальний кодексу України виділяє декілька видів територіальної підсудності: загальна (залежно від місця проживання фізичної чи місцезнаходження юридичної особи), альтернативна (за вибором позивача), договірна (за угодою між сторонами), виключна (залежно від характеру спірного правовідношення), за зв`язком справ.

Відповідно до ч.1 ст.30 ЦПК України визначено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Виключна підсудність - особливий вид територіальної підсудності, який забороняє застосування інших видів територіальної підсудності (загальної, альтернативної або підсудність пов`язаних між собою вимог). Це пояснюється особливостями справ, на які така підсудність поширюється, і направлено на створення сприятливих умов для розгляду справи й виконання судового рішення.

Вимоги щодо виключної підсудності унеможливлюють застосування інших правил підсудності, крім тих, які встановлені процесуальним законом для відповідної категорії справ.

Крім цього, відповідно до п.42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 10.04.2019 у справі №638/1988/17, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

У Постанові від 09.09.2020 у справі №910/6644/18 Верховний Суд вказав, що виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

Також, згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у справі №911/2390/18, виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. Правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Таким чином спір, що виник між сторонами має предметом визнання права власності на земельну ділянку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , а значить має виключну підсудність, тобто повинен розглядатися за місцем знаходження земельної ділянки, що знаходиться на території на території Ятранівської сільської ради Уманського району, Черкаської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи вищевказані положення законодавства, матеріали справи, та те, що справи, що виникають із приводу нерухомого майна є справами позовного провадження, тому ця категорія справ підлягає розгляду за правилами підсудності відповідно до ч.1 ст.30 ЦПК України.

Оскільки, вказана справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду, то відповідно до ст. ст. 30, 31 ЦПК України цивільна справа за позовом ОСОБА_1 про визнання права власності на земельну ділянку повинна бути передана на розгляд до Уманського міськрайонного суду Черкаської області.

Керуючись ст.ст. 30, 31, 260, ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Цивільну справу № 724/499/26 за позовом ОСОБА_1 про визнання права власності на земельну ділянку передати за підсудністю до Уманського міськрайонного суду Черкаської області (вул. Коломенська, 18, м. Умань, Черкаської області, 20300).

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Передачу справи на розгляд іншого суду здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя: Різван Ахмед огли АХМЕДОВ