Справа № 953/1917/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" лютого 2026 р.

Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В. перевірив позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору про внесення змін до іпотечного договору та застосування наслідків недійсності правочину

УСТАНОВИВ:

19.02.2026 представник ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просив:

- визнати недійсним, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , договір № 2 про внесення змін до Іпотечного договору, посвідченого 29.07.2015 приватним нотаріусом ХМНО Сергієнко Н.В. за реєстровим № 1350, який посвідчено 01.03.2021 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Сергієнко Н.В. за реєстровим № 1357;

- застосувати наслідки недійсності правочину шляхом визнання недійсним іпотечного договору, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посвідченого 29.07.2015 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Сергієнко Н.В. за реєстровим № 1350;

- застосувати наслідки недійсності правочину шляхом припинення іпотеки за іпотечним договором, укладеним між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посвідченого 29.07.2015 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Сергієнко Н.В. за реєстровим № 1350.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.02.2026 справу передано для розгляду судді Вітюку Р.В.

Суд, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, дійшов висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог статей 175, 177 ЦПК України, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Водночас позивачв порушення пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України, у позові не зазначає про наявність або відсутність у відповідача та третіх осіб електронного кабінету.

Крім того, згідно з частиною четвертою статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна (пункт 2 частини першої статті 176 ЦПК України).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.10.2023 у справі № 906/1026/22 сформувала висновок, що вимога про визнання права іпотекодержателя ґрунтується на наявності такого інтересу, що виник на підставі договору іпотеки, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки, який має вартісну оцінку, а отже, має майновий характер, а тому розмір ставки судового збору за його подання повинен визначатися відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір".

Крім того, згідно з усталено практикою суду касаційно інстанції, якщо позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру. (постанови Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 916/368/18, від 02.11.2020 у справі № 522/4716/19, від 02.12.2024 у справі № 904/3993/19 (904/2646/24)).

Отже, враховуючи наведені висновки суду касаційної інстанції, зокрема, що вимога про визнання права іпотекодержателя є вимого майнового характеру, слід дійти висновку, що аналогічна вимога іпотекодавця про припинення іпотеки є також вимогою майнового характеру. Наведене також узгоджується з усталеною судовою практикою щодо застосування наслідків недійсності правочину, зокрема, стосовно вимоги про припинення іпотеки (постанова Верховного Суду від 02.11.2020 у справі № 522/4716/19, в якій було заявлено аналогічну вимогу про застосування наслідку недійсного правочину шляхом припинення іпотеки).

За таких обставин, у цій справі позивач заявив три вимоги, дві з яких є вимогами немайнового характеру (визнання недійсним договору № 2 та застосування наслідків недійсності правочину шляхом визнання недійсним іпотечного договору (оскільки наслідком визначено фактично вимогу про недійсність правочину, що за своєю суттю є вимогою немайнового характеру)) та одна майнового характеру (застосувати наслідки недійсності правочину шляхом припинення іпотеки).

Відповідно до статті підпунктів 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцемскладає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб: позовної заяви немайнового характеру, яка поданафізичною особою0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предмет іпотеки сторони оцінили в розмірі 3 680 000,00 грн (пункт 1.4. іпотечного договору від 29.07.2015).

Отже, за заявленими вимогами у цій справі судовий збір підлягає сплаті за двома вимогами немайнового характеру та за однією вимогою майнового характеру, виходячи із вартості нерухомого майна та обмеження 5 розмірами прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з урахуванням коефіцієнту 0,8 за подання позову в електронній формі (частина третя статті 4 Закону України "Про судовий збір") у загальному розмірі 15 441,92 грн (2 * 3 328,00 грн * 0,4 * 0,8 + 16 640,00 грн (обмеження 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) * 0,8).

Позивачка не долучила до позовної заяви доказів сплати судового збору або клопотання про звільнення від сплати судового збору з долученням відповідних доказів.

Згідно з частиною другою статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, то позивачці необхідно: надати інформацію про наявність / відсутність електронного кабінету в учасників справи; надати докази сплати судового збору у розмірі 15 441,92 грн або клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору з долученням відповідних доказів.

Позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити позивачці, що у разі невиконання вимог ухвали у встановлений строк, тобто якщо вказані недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст. 2, 175, 177, 185, 259 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору про внесення змін до іпотечного договору та застосування наслідків недійсності правочину залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви, які зазначено в мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання позивачем ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Роман ВІТЮК