Дата документу 26.01.2026
Справа № 334/532/26
Провадження № 2-з/334/5/26
УХВАЛА

про повернення заяви про забезпечення позову

26 січня 2026 року м. Запоріжжя

Дніпровський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючої: судді Телегуз С.М., за участю секретаря Каряченко А.О., розглянувши без повідомлення учасників заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви до Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Хохлова Кирила Костянтиновича, Державного підприємства «Сетам», третя особа: ОСОБА_2 , про виключення квартири з опису, скасування з неї арешту та припинення проведення електронних торгів, -

ВСТАНОВИВ:

23.01.2026 року до суду через систему «Електронний суд» звернулася представник: адвокат Ревкова А.К. в інтересах ОСОБА_1 з заявою про забезпечення позову до подачі позовної заяви до Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Хохлова К.К., Державного підприємства «Сетам», третя особа: ОСОБА_2 , про виключення квартири з опису, скасування з неї арешту та припинення проведення електронних торгів.

В заяві посилалися на те, що предметом майбутньої позовної заяви є виключення квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 з опису, скасування з неї арешту та припинення проведення електронних торгів. ОСОБА_1 є власницею квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 08.05.2024 року по справі № 334/8959/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 позовні вимоги про стягнення боргу за договором позики задоволено; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики №24/10-19 від 24.10.2019 року у розмірі 6522844,34 грн., з яких: основна заборгованість за договором позики - 55093,20 доларів США, що складає 2015865,70 грн. (за курсом долара США, встановленого Національним банком України на дату подання позову), проценти за договором позики - 2309685,03 грн. та 2197293,61 грн. пені; стягнуто ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 10736 грн.

Відтак, було прийнято рішення про необхідність подання апеляційної скарги на вказане рішення суду.

На сайті Сетам знайдено оголошення з продажу майна ОСОБА_1 за посиланням: https://setam.net.ua/auction/586643, встановлено, що квартира ОСОБА_1 виставлена на торги в рамках виконавчого провадження №78987447, номер лоту: 591648, дата проведення аукціону 26.01.2026 року, час з 09 год. 00 хв. по 18 год. 00 хв., місцезнаходження майна: АДРЕСА_1 .

У разі не забезпечення судом позову шляхом зупинення проведення електронних торгів зробить неможливим виконання рішення суду за позовом ОСОБА_1 про виключення квартири з опису, скасування з неї арешту та припинення проведення електронних торгів. Призначення електронних торгів на 26.01.2026 року щодо реалізації квартири щодо якої наразі подається клопотання про забезпечення позову шляхом зупинення торгів створює реальні побоювання виходу з права власності вказаної квартири ОСОБА_1 до прийняття рішення судом за її позовом, отже порушення ефективного захисту. У разі проведення торгів належне ОСОБА_1 майно буде продане, що призведе до порушення її права власності на зазначене майно.

Прохали: 1) розглянути заяву про забезпечення позову у відповідності до ч.1 ст.153 ЦПК України не пізніше двох днів з дня надходження, оскільки електронні торги призначені на 26.01.2026 року (понеділок); 2) забезпечити позов ОСОБА_1 до Приватного виконавця Хохлова К.К., Державного підприємства «Сетам», третя особа: ОСОБА_2 , про виключення квартири, належної на праві власності ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 з опису, скасування з неї арешту та припинення проведення електронних торгів з її реалізації; 3) в рамках вжиття заходів забезпечення позову зупинити проведення електронних торгів з реалізації квартири, належної на праві власності ОСОБА_1 , що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу при розгляді даної справи не здійснювалось відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, так як розгляд справи здійснювався судом без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали заяви, вважає, що заява про забезпечення позову підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Відповідно ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно ч.4 ст.152 ЦПК України у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, якщо інші строки не встановлено законом, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Зміст і форма заяви про забезпечення позову визначені ст.151 ЦПК України.

Так, відповідно ч.1 ст.151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно ч.2 ст.151 ЦПК України якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти. Реєстраційний номер облікової картки платника податків або паспортні дані інших сторін - фізичних осіб, які не є підприємцями, вказуються у випадку, якщо вони відомі заявнику.

Як вбачається з заяви про забезпечення позову, яка подана до подання позовної заяви, заявником в якості осіб, які можуть отримати статус учасника справи за позовом про виключення квартири з опису, скасування з неї арешту та припинення проведення електронних торгів, зазначено: відповідачі - Приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Хохлов К.К. та Державне підприємство «Сетам», третя особа - ОСОБА_2 , який є стягувачем у виконавчому провадженні.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 20.05.2020 року у справі № 433/903/17-ц зазначив: «За правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються як на праві власності на описане майно, так і на праві володіння ним, і відповідачами у справі, і відповідачами у справі суд притягує боржника та особу, в інтересах якої накладено арешт на майно».

Отже, процесуальний статус стягувача у виконавчому провадженні ОСОБА_2 як третьої особи, а не відповідача, а також процесуальний статус Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Хохлова К.К. та Державного підприємства «Сетам» як відповідачів - позбавляє можливості за такого суб`єктного складу вирішити спір щодо майна заявника, зазначеного в акті опису, на який накладено арешт у виконавчому провадженні в інтересах стягувача ОСОБА_2 .

Тобто, заявником в порушення вимог ст.151 ЦПК України не зазначено належних осіб, які можуть отримати статус учасника справи про виключення квартири з опису, скасування з неї арешту та припинення проведення електронних торгів.

Крім того, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 24.05.2021 року у справі № 712/12136/18 зазначив: «Відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. При цьому, в порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статті 19 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Так, відповідно до статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. У разі, якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено Законом України «Про виконавче провадження». Установивши, що позивач є боржником у виконавчому провадженні, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про те, що він не може пред`являти позов про зняття арешту з майна, оскільки законом у цьому випадку передбачений інший спосіб судового захисту, а саме, оскарження боржником рішення, дій, бездіяльності державного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України».

Тобто, з наведеного вбачається, що заявник ОСОБА_1 , яка є боржником у виконавчому провадженні, не може пред`являти позов про зняття арешту з належного їй майна, який накладено у межах виконавчого провадження з метою забезпечення виконання рішення суду, а тому вона не може виступати позивачем у справі і така справа не підлягає розгляду в позовному провадженні, оскільки законом у цьому випадку передбачений інший спосіб судового захисту, а саме: оскарження боржником рішення, дій, бездіяльності приватного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України.

Також, суд враховує посилання заявника на необхідність подання апеляційної скарги на рішення Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 08.05.2024 року по справі №334/8959/23, яке стало підставою для проведення виконавчих дій у виконавчому провадженні №78987447 (у випадку скасування рішення суду на підставі якого відкрито виконавче провадження це потягне за собою закриття виконавчого провадження, а у випадку не зупинення торгів призведе до вибуття з права власності ОСОБА_1 квартири та порушення її прав).

Також, згідно ч.10 ст.150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Отже, позов не може бути забезпечений таким способом, який фактично підмінює собою судове рішення у справі та вирішує позовні вимоги до розгляду справи по суті судом. Тому, суд дійшов висновку про тотожність виду забезпечення позову, який прохає застосувати заявник (зупинити проведення електронних торгів з реалізації квартири) предмету майбутнього позову (припинення проведення електронних торгів).

В силу ч.10 ст.153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, а також у разі подання заяви особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи те, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст.151 ЦПК України, то вона згідно ч.10 ст.153 ЦПК України підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст. 150, 151, 153 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви до Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Хохлова Кирила Костянтиновича, Державного підприємства «Сетам», третя особа: ОСОБА_2 , про виключення квартири з опису, скасування з неї арешту та припинення проведення електронних торгів - повернути заявнику на підставі ч.10 ст.153 ЦПК України, як таку, що подана без додержання вимог ст.151 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.М. Телегуз