ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 645/5568/21 Номер провадження 22-ц/814/716/26Головуючий у 1-й інстанції Гольник Л.В. Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2026 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Лобов О.А.,

судді: Дорош А.І., Триголов В.М.

за участю секретаря судового засідання Грицак А.Я.

розглянув у режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м.Полтави від 20 серпня 2025 року (час ухвалення судового рішення з 11:21:04 до 16:01:39; дата виготовлення повновго текста судового рішення - 20 серпня 2025 року) у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі та гідності та відшкодування моральної шкоди.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, апеляційний суд

установив:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м.Полтави від 20 серпня 2025 року позов ОСОБА_1 задоволений частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування моральної шкоди 400 грн, витрати зі сплати судового збору у розмірі 4,54 грн, витрати, пов`язані із залученням експертів та проведення експертизи, у розмірі 48,82 грн, компенсацію за відрив від звичайних занять у розмірі 9,99 грн, всього 463,35 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування моральної шкоди 400 грн, витрати зі сплати судового збору у розмірі 4,54 грн, витрати, пов`язані із залученням експертів та проведення експертизи, у розмірі 48,82 грн, компенсацію за відрив від звичайних занять у розмірі 9,99 грн, всього 463,35 грн.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить рішення суду скасувати.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги стверджується, що внаслідок незаконних дій суду і експерта він був позбавлений можливості надати у справу найвагоміший доказ співмірності заявленого ним розміру відшкодування моральної шкоди, а сам висновок експерта.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 заявлено клопотання про призначення повторної або додаткової судової психологічної експертизи, яке мотивоване тим, що під час розгляду справи у суді першої першої інстанції експертиза проведена з численними порушеннями вимог закону - суд не задовольнив клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, а у подальшому безпідставно відхилив подані позивачем клопотання про призначення додактової або повторної експертизи, у зв?язку з чим позивач був позбавлений права подавати суду докази у підтвердження заявлених вимог.

Окрім того, ОСОБА_1 заявлено клопотання про його звільнення від сплати судових витрат на проведення експертизи, в обгрунтування якого посилався на долучені до апеляційної скарги документи на підтведження відсутності у нього доходів.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав заявлені клопотання.

Перевіривши матеріали справи, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Клопотання про призначення повторної чи додаткової експертизи.

Предметом спору цій справі є матеріально-правова вимога про визнання висловлювань відповідачок на адресу позивача такими, що принижують його честь, гідність та стягнення моральної шкоди із відповідачок на користь позивача.

Відповідно до ч.1, п.2 ч.2 ст.76 ЦПК України одним із доказів у цивільному судочинстві є висновки експертизи.

Суд призначає експертизу, зокрема, коли для з?ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо (ст.103 ЦПК України).

На підтвердження факту завдання моральної шкоди і визначення його розміру позивач клопотав у суді першої інстанції про призначення у справі судової психологічної експертизи.

Ухвалою суду від 01 березня 2023 року за клопотанням позивача у справі призначена судова психологічна експертиза (т.1 а.с.235-237), на вирішення експерту поставлені п?ять питань:

Які індивідуально-психологічні особливості має підекспертна особа (позивач)?

Чи має позивач зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню його як особистості і виникли внаслідок впливу образливих висловлювань на його адресу?

Чи є ситуація, що досліджується, психотравмувальною для позивача, якщо так, то завдані йому страждання і приниження (моральна шкода)?

Чи спричинені позивачу страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджується?

Якщо позивачу завдані страждання і приниження (моральна шкода), то який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання і приниження (моральна шкода)?

У клопотанні експерта від 17 квітня 2023 року (т.1 а.с.243) порушено питання про надання додаткових матеріалів (вихідних даних), зокрема експерт просив:

надати відомості про юридичну оцінку дій спричинювачів шкоди і вихідні дані про ступінь участі позивача у розвитку ситуації, що розглядається;

вихідні дані про ступінь участі позивача у розвитку ситуації, що розглядається у справі;

надати висновок експертизи відео-, звукозапису та судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи щодо фактичних даних про певну комунікативну взаємодію.

Наведені вимоги експерта судом першої інстанції не були виконані.

З цього приводу апеляційний суд зауважує, що юридична оцінка дій сторін спору належить до виключної компетенції суду, який не вправі до вирішення спору по суті висловлювати своє бачення (оцінку) дій сторін спору; експертиза відео-, звукозапису і лінгвістична (семантико-текстуальна) експертиза не є необхідною з огляду на те, що у справі відсутні заперечення відповідачок щодо належності їм голосів і висловлювань, зафіксованих на електронних носіях.

У висновку експерта (Синтезуючий розділ) (т.2 а.с.42) зазначено, що оскільки експерт не отримав відомості про юридичну оцінку дій спричинювачів шкоди та дані про ступінь участі позивача у розвитку ситуації, що розглядається за справою, визначити кількісний еквівалент всіх значимих факторів для розрахунку орієнтовного розміру компенсації за завдані страждання не є можливим.

Наведений висновок експерта не можна вважати обгрунтованим, тому слід визнати, що висновок експертизи не є повним, тобто експертом не вирішене ключове для позивача питання - орієнтовний розмір грошової компенсації за завдані моральні страждання.

Відповідно до ч.1 ст.113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним суд може призначити додаткову експертизу, проведення якої може бути доручено тому самому або іншому експерту.

Враховуючи викладене і категоричні заперечення позивача проти проведення експертизи тим самим експертом (експертною установою), апеляційний суд вважає за можливе призначити додаткову судову психологічну експертизу, проведення якої слід доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На вирішення експерту необхідно поставити такі питання:

Чи спричинені позивачу страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджується?

Якщо позивачу завдані страждання і приниження (моральна шкода), то який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання і приниження (моральна шкода)?

У якості вихідних даних можуть бути враховані висновки експерта № 14734 від 26 липня 2024 року по першому, другому і третьому питанню.

Окрім того, судом першої інстанції встановлено і не заперечується іншими учасниками таке:

-згідно аудіозапису від 16.06.2020 року фраза на адресу позивача: «Х***о ти, а не ОСОБА_1!», «…Респіратор грязний, как у собаки…воняєш ти.», висловлена ОСОБА_2 ; фраза на адресу позивача: «Ти баба, а не мужик. Ти баба!..», висловлена ОСОБА_3

-висловлені відповідачками ОСОБА_2 і ОСОБА_3 фрази є оціночним судженням, оскільки вони є їхньою суб`єктивною думкою, проте вжиті у формі образ, що принижують честь і гідність позивача ОСОБА_1 .

Інших доказів, окрім пояснень ОСОБА_1 , показань допитаного свідка і письмових звернень ОСОБА_1 , щодо обставин виникнення між сторонами спору ситуації, що розглядається, у справі не встановлено.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судових витрат на проведення експертизи.

Частиною 4 ст.139 ЦПК України встановлено, що суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 2 частини 3 ст.133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, віднесено, зокрема витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи;

Згідно з ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.3 ст.136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

З огляду на викладене, основним критерієм для звільнення особи від оплати витрат на проведення судової експертизи є її майновий стан, який не дозволяє їй оплатити вищевказані судові витрати.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) визначається судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судові витрати. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Таким чином, звільнення позивача від сплати судових витрат на проведення заявленої експертизи може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.

До апеляційної скарги позивачем долучені світлокопії виписок із медичної карти, згідно яких він проходив стаціонарне лікування з 20 по 27 вересня 2021 року (т.3 а.с.60), з 08 травня по 22 травня 2024 року (т.3 а.с.62), з 31 травня 12 червня 2024 року (т.3 а.с.63 зворот - 64), з 05 серпня по 27 серпня 2024 року (т.3 а.с.64 зворот - 65), з 02 вересня по 24 вересня 2024 року (т.3 а.с.65 зворот - 66), з 11 листопада по 25 листопада 2024 року (т.3 а.с.66 зворот - 67), з 03 грудня по 17 грудня 2024 року (т.3 а.с.67 зворот - 68), з 24 грудня 2024 року по 09 січня 2025 року (т.3 а.с.68 зворот - 69), з 23 липня по 05 серпня 2025 року (т.3 а.с.69 зворот - 70), з 21 серпня по 02 вересня 2025 року (т.3 а.с.70 зворот - 71).

Наведені документи містять інформацію про наявність у позивача захфорювання, у зв?язку з чим він проходив лікування, проте не містять висновків про його повну чи часткову непрацездатність.

Довідки з Харківського міського центру зайнятості підтверджують, що позивач перебував на обліку як безробітний у серпні - листопаді 2022 року (т.3 а.с.71 зворот - 72) і отримував державну допомогу.

Світлокопії документів Пенсійного фонду України (т.3 а.с.72 зворот - 73зворот) містять відомості про доходи позивача за період з 2017 по 2021 рік.

У відомостях з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків (т.3 а.с.74 і зворот) відсутня інформація про доходи з березня 2024 року по червень 2025 року.

Додатково ОСОБА_1 надаслав апеляційному суду відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, у яких зазначено про відсутність інформації щодо джерел виплачених доходів та утриманих податків за період із серпня по листопад 2025 року.

Зазначені документи у сукупності не є достатніми для висновку про фінансову неспроможність позивача оплатити витрати на проведення експертизи.

Апеляційний суд зазначає, що підстави для звільнення від сплати судових витрат, встановлені у ст.136 ЦПК України, не є абсолютними та не зобов`язують суд звільнити позивача від їх сплати, а лише надають йому право вчинити ці дії за умови, що майновий стан особи є незадовільним та створює істотні перешкоди для доступу до правосуддя. Апеляційний суд враховує характер спірних правовідносин, а також те, що висновок експерта не є обов`язковим доказом для суду та оцінюється ним поряд з іншими доказами по справі, через що позивач не позбавлений права обґрунтовувати заявлений ним розмір вішкодування іншими доказами.

Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено обов`язку держави нести судові витрати, пов`язані із розглядом справи при здійсненні цивільного судочинства.

З огляду на викладене апеляційний суд не знаходить підстав для звільнення позивача від обов?язку сплатити витрати, пов?язані з проведенням додаткової експертизи.

За умовами п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Керуючись ст.103, ст.104, ст.113, ст.252, ст.367, ст.381 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про призначення у справі експертизи задовольнити.

Призначити у справі додаткову судову психологічну експертизу.

На вирішення експерта поставити питання:

Чи спричинені позивачу страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджується?

Якщо позивачу завдані страждання і приниження (моральна шкода), то який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання і приниження (моральна шкода)?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вулиця Сім`ї Бродських, 6, Київ, 03057).

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.384, ст.385 КК України.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від оплати витрат за проведення експертизи відмовити.

Витрати за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 (електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; тел.: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ).

Для дослідження експертам направити матеріали цивільної справи № 645/5568/21.

Провадження в справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. А.Лобов

Судді А.І.Дорош

В.М. Триголов