Справа №567/1410/25
Провадження №2/567/44/26
У Х В А Л А

16 січня 2026 року м. Острог

Острозький районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя - Назарук В.А.

при секретарі - Гічиновська Я.В.

за участю:

представника позивача - адвоката Павлюка М.Г.

представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Маковія В.В.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Чубай Олександр Степанович, про визнання недійним договору купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на житловий будинок та земельну ділянку,

встановив:

Острозьким районним судом Рівненської області за правилами загального позовного провадження розглядається справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Чубай О.С. про визнання недійним договору купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на житловий будинок та земельну ділянку

10.11.2025 в системі "Електронний суд" представником позивача сформовано клопотання про зміну предмету позову. Вказує про те, що після відкриття провадження у справі виникли нові фактичні обставини, а саме відчуження відповідачем ОСОБА_4 своїй донці ОСОБА_5 житлового будинку та земельної ділянки, з приводу яких було ініційовано спір. Зазначає, що така поведінка відповідача є явно недобросовісною та вважає, що такі дії спрямовані на унеможливлення виконання судового рішення у майбутньому.

Зазначає про те, що обраний у первісному позові спосіб захисту прав позивача, зокрема вимоги про скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію за ОСОБА_4 права власності на житловий будинок з надвірними спорудами та земельну ділянку, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , втратив свою актуальність та не дасть змогу ефективно захистити порушені права позивача, та вказує, що зміна предмета позову шляхом заявлення вимоги про відновлення становища, яке існувало до порушення, є належним і ефективним способом захисту прав позивача ОСОБА_2 , що забезпечить реальне поновлення його порушених інтересів.

В підготовчому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги з урахуванням заяви про зміну позовних вимог.

Представник відповідача в підготовчому засіданні щодо вирішення заяви про зміну предмету позову поклався на розсуд суду.

Суд, вивчивши заяву про зміну предмету позову, заслухавши думку сторін, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.10.2020 в справі №369/10789/14-ц, застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ним випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства.

Пунктами 6, 7 ч.2 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета й підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає в позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Предмет позову кореспондується зі способами захисту права, які визначені, зокрема, в ст.16 ЦК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин. Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч.3 ст.49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема, в такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Дослідивши матеріали заяви про зміну предмету позову, судом встановлено, що звертаючись до суду з вказаним позовом позивач просив визнати недійним договір купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки, скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на житловий будинок та земельну ділянку, однак на даний час вважає, що обраний у первісному позові спосіб захисту прав позивача втратив свою актуальність та не дасть змогу ефективно захистити порушені права позивача, та він вважає, що зміна предмета позову шляхом заявлення вимоги про відновлення становища, яке існувало до порушення, є належним і ефективним способом захисту прав позивача ОСОБА_2 , що забезпечить реальне поновлення його порушених інтересів.

Враховуючи вищевказане, суд вважає за необхідне прийняти до розгляду заяву позивача про заміну предмету позову шляхом заявлення вимоги про відновлення становища, яке існувало до порушення.

Також, суд вважає за необхідне встановити учасникам справи строки для подання своїх позицій щодо позову з урахуванням заяви про уточнення та зміну позовних вимог.

Окрім того,10.11.2025 в системі "Електронний суд" представником позивача сформовано клопотання про залучення співвідповідача, у якому він посилається на те, що з відзиву представника ОСОБА_4 їм стало відомо про те, що житловий будинок та земельна ділянка, з приводу яких був ініційований цей спір було відчужено після звернення ОСОБА_2 з позовом 09.08.2025.

Вказує, що з долученого до відзиву договору дарування земельної ділянки з розташованим на ній житловим будинком з надвірними спорудами від 09.08.2025 вбачається, що відповідач ОСОБА_4 відчужив на користь своєї доньки ОСОБА_5 житловий будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 . Вважає, що така поведінка відповідача є явно недобросовісною та направлена виключно на унеможливлення майбутнього виконання рішення у цій справі.

Оскільки ОСОБА_5 є стороною договору укладено з відповідачем ОСОБА_4 , недійсність яких бажає довести позивач ОСОБА_2 , а також є титульним власником житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , а повернення будинку та земельної ділянки від ОСОБА_5 до ОСОБА_1 відновить становище ОСОБА_2 , яке існувало до порушення його права відповідачами, і дасть йому змогу реалізувати свої вимоги як кредитора подружжя ОСОБА_6 , вважає за необхідне залучити до участі у вказаній справі в якості співвідповідача ОСОБА_5 .

В підготовчому засіданні представник позивача своє клопотання підтримав.

Представник відповідачки ОСОБА_1 проти задоволення клопотання не заперечив.

За приписами ч.1 ст.51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 30.07.2020 в справі №670/23/18 (провадження № 61-1621св19) зроблено висновок, що у справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним договору як відповідачі мають залучатись всі сторони правочину, а тому належними відповідачами є сторони оспорюваного договору, а не одна із них. Належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача (постанова Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі №910/15792/20 (провадження №12-31гс22)). Отже, належним суб`єктним складом відповідачів є склад відповідачів, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення, за рахунок яких у принципі можливо захистити порушене, оспорюване чи невизнане право позивача. Аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06.08.2025 у справі № 752/15859/22.

Оскільки станом на зараз титульним власником спірного житлового будинку та земельної ділянки, за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_5 , клопотання подано представником позивача у визначені строки, суд приходить до висновку, що її слід залучити до участі у справі в якості співвідповідача.

Також, суд вважає за необхідне встановити співвідповідачу строки для подання заяв по суті спору.

На підставі викладеного, керуючись ст.51, 196-198 ЦПК України, суд

постановив:

прийняти заяву позивача про зміну позовних вимог та здійснювати подальший розгляд справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Чубай Олександр Степанович, про визнання недійним договору купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на житловий будинок та земельну ділянку з урахуванням заяви про уточнення та зміну позовних вимог.

Продовжити підготовче засідання у справі 24.02.2026 о 14:10 год. в залі судових засідань Острозького районного суду Рівненської області (35800, м.Острог, вул.Східна, 82 Рівненської області).

Про місце, дату і час підготовчого засідання повідомити учасників справи.

Встановити відповідачам строк п`ятнадцять днів з дня вручення цієї ухвали, протягом якого вони мають право подати суду відзив на позовну заяву з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду відповідачі зобов`язані надіслати іншим учасникам справи копію відзиву та доданих до нього документів. Роз`яснити відповідачам, що в разі ненадання ними відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Роз`яснити відповідачам, що відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву вони мають право пред`явити зустрічний позов до позивача.

Встановити позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії відзиву, протягом якого він має право подати суду відповідь на відзив, передбачену ст.179 ЦПК України, до якої застосовуються правила, встановлені частинами третьою п`ятою ст.178 ЦПК України. Одночасно з поданням суду відповіді на відзив позивач зобов`язаний її копію надіслати іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам строк п`ять днів з дня отримання відповіді на відзив, протягом якого вони мають право подати суду заперечення, передбачене ст.180 ЦПК України, до якого застосовуються правила, встановлені ч.3-5 ст.178 ЦПК України. Копію заперечення і доданих до нього документів одночасно з поданням його суду відповідачі повинні надіслати іншим учасникам справи.

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Чубай Олександр Степанович, про визнання недійним договору купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на житловий будинок та земельну ділянку, відновлення становища, яке існувало до порушення, шляхом повернення права власності на житловий будинок з надвірними спорудами та на земельну ділянку у якості співвідповідача ОСОБА_5 .

Встановити співвідповідачу строк п`ятнадцять днів з дня вручення цієї ухвали, протягом якого вона має право подати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду співвідповідач зобов`язана надіслати іншим учасникам справи копію відзиву та доданих до нього документів. Роз`яснити співвідповідачу, що в разі ненадання нею відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України, у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов до позивача.

Встановити позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії відзиву, протягом якого він має право подати суду відповідь на відзив, передбачену ст.179 ЦПК України, до якої застосовуються правила, встановлені ч.3-5 ст.178 ЦПК України. Одночасно з поданням суду відповіді на відзив позивач зобов`язаний її копію надіслати іншим учасникам справи.

Встановити співвідповідачу строк п`ять днів з дня отримання відповіді на відзив, протягом якого вона має право подати суду заперечення, передбачене ст.180 ЦПК України, до якого застосовуються правила, встановлені ч.3-5 ст.178 ЦПК України. Копію заперечення і доданих до нього матеріалів одночасно з поданням його суду співвідповідач повинна надіслати іншим учасникам справи.

Копію позовної заяви з доданими до неї матеріалами направити співвідповідачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повна ухвала складена 20.01.2026.

Суддя Острозького районного суду Назарук В.А.