УХВАЛА

Про прийняття уточненої позовної заяви до розгляду

Справа № 495/344/24

Номер провадження 2/495/880/2026

21 січня 2026 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого одноособово судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Чибукової О.В.

Справа № 495/344/24

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровському Одеської області заяву представника позивача про прийняття заяви про уточнення позовних вимог до розгляду по цивільній справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Мологівської сільської ради про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Мологівської сільської ради про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом.

20 січня 2026 року позивач звернулась до суду із уточненою позовною заявою, у якій просить визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на будинок по АДРЕСА_1 , яке залишилося після смерті батька ОСОБА_2 , яке складається з будинку по АДРЕСА_1 .

Зазначає, що в первинній позовній заяві позивач зазначила статті нового Цивільного кодексу України, який набрав чинності 01.01.2004, тому вважає за необхідне уточнити позовні вимоги з урахуванням Цивільного кодексу Української РСР.

Звертає увагу, що за життя її батьком не було оформлено правовстановлюючих документів на спірний будинок, через що позивач не може оформити спадщину, від якої на її користь відмовилась мати. Однак, відповідно до вимог ст. 6 ЦК УРСР захист цивільних прав здійснюється в установленому порядку судом шляхом визнання цих прав.

Сторони у судове засідання не з`явились, причини неявки не повідомили.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Статтею 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема верховенство права, диспозитивність, змагальність сторін.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Слід зазначити, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог;об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом.

Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи №405/3360/17.

Так, згідно статті 43 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначеністаттею 5 ЦПК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

При цьому суд звертає увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11 серпня 2020 року у справі № 149/411/21, від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20, від 30 серпня 2021 року у справі № 520/11672/19, від 23 грудня 2021 року у справі № 755/11382/20.

Як встановлено з матеріалів справи позивач в підготовче судове засідання надав заяву про уточнення позовних вимог, у якій фактично просить змінити предмет позову.

Відповідно до ст. 182 ЦПК України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Відповідно до стаття 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

В своїй постанові від 18 грудня 2024 року по справі № 178/934/19 ВС зазначив: відповідно до частини третьої статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Отже, суд зобов`язаний розглянути такі заяви, якщо вони подані в належний строк і у відповідній формі.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне прийняти до розгляду заяву позивача, оскільки вона подана в належній формі та у відповідний строк, підстав для її неприйняття до розгляду не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 49, 182, 258, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача про прийняття заяви про уточнення позовних вимог до розгляду по цивільній справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Мологівської сільської ради про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом задовольнити.

Прийняти до розгляду уточнену позовну заяву позивача визнання права власності на майно.

У подальшому розглядати справу з урахуванням уточненої позовної заяви

Відповідачі мають право протягом 15 календарних днів з дня отримання даної ухвали надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідачі мають право в цей же строк надіслати позивачу, за наявності - іншим відповідачам, третім особам копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачам, що в разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Копію ухвали, копію позовної заяви та доданих документів, надіслати учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: bd.od.court.gov.ua.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складений 21.01.2026

Суддя: