Справа № 487/420/26
Провадження № 2/487/1282/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2026 року м. Миколаїв

Заводський районний суд міста Миколаєва в складі головуючого судді Бобрової І.В., вивчивши матеріали позовної заяви, подані адвокатом Запорожець Наталею Леонідівною до ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю

встановив:

19.01.2026 адвокат Запорожець Н.Л. звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить визнати за ОСОБА_2 ? з нерухомого майна, яке складається з: А-1 житловий будинок загальна площа 33,9 кв.м, вбиральня -3, сарай Д, водопровідна колонка-2, ворота- 1, забор-3, замощення -1, замощення- 11 за адресою АДРЕСА_1 , яка залишилась після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем знаходженням АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.01.2026 головуючим суддею визначено Боброву І.В.

Положеннями ч. 1 ст. 30 ЦПК України встановлено, що позови, які виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Зі змісту позову вбачається, що предмет спору стосується об`єкта нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що територіально знаходиться в межах Заводського району міста Миколаєва.

Тому суддя доходить до висновку, що справа територіально підсудна Заводському районному суду м. Миколаєва.

Так відповідно до ст. 187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на звернення з позовом до суду, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення позовної заяви, в тому числі щодо своєчасної сплати судового збору для чого особа, зацікавлена у поданні позову, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 червня 2021 року у справі № 640/9385/20.

Відповідно до п. 2, 4, 10 ч. 3 ст. 175 встановлено, що позовна заява повинна містити, зокрема:

повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб);

зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч зазначеним вимогам цивільного процесуального законодавства адвокатом Запорожець Н.Л.:

по-перше, взагалі не зазначено даних позивача, хоча додано до матеріалів позову копію ордеру № б/н від 19.12.2024, відповідно до якого ОСОБА_4 надає правничу допомогу ОСОБА_2 ;

по-друге, у прохальній частині позову не конкретизовано зміст позовних вимог, тобто не зазначено що саме необхідно визнати за ОСОБА_2 та у який спосіб;

по-третє, не зазначено підтвердження позивача, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того відповідно до правової позиції, викладеної в постанові ВП ВС від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Частиною 9 ст.176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Адвокат Запорожець Н.Л. звертається до суду з позовом про визнання право власності на нерухоме майно за набувальною давністю, а тому спір носить майновий характер, а квартира АДРЕСА_2 є тим майном, що підлягає грошовій оцінці.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому обов`язок визначити вартість спірного майна покладається на позивача.

У позовній заяві в якості ціни позову вказано 219060,00 гривень та долучено копію звіту про оцінку майна спірної квартири.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставки судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру встановлюються у таких розмірах - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до акту, складеного секретарями Заводського районного суду м. Миколаєва від 19.01.2026 вих. № 487/420/26/1102/2026, вказано, що до матеріалів позовної заяви долучено копію платіжного доручення № 0.0..1 від 11.02.2025 на суму 1211,20 грн, яке вже було раніше долучене до справи № 487/1388/25 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини.

Таким чином, враховуючи викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та надати оригінал квитанції або інший документ, який підтверджує сплату судового збору.

Згідно із ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву, подану адвокатом Запорожець Наталею Леонідівною до ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю залишити без руху.

Надати адвокату Запорожець Н.Л. п`яти денний строк з дня вручення копії ухвали суду для усунення недоліків, а саме:

- зазначити дані позивача (прізвище, ім`я та по батькові) та його місцезнаходження;

- у прохальній частині позову зазначити (конкретизувати) зміст позовних вимог (спосіб захисту права, передбачений законом);

- зазначити підтвердження позивача, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, про що надати до суду оригінал квитанції або інший документ, який підтверджує сплату судового збору.

Повідомити адвоката Запорожець Н.Л. про необхідність усунення недоліків позовної заяви в зазначений термін та роз`яснити, що в противному випадку позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua

Копію ухвали надіслати адвокату Запорожець Н.Л.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Головуючий суддя І. В. Боброва