УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/2616/18

Провадження № 2/712/4/26

21 січня 2026 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого/судді - Марцішевської О.М.

секретаря судового засідання Безрукової Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про виселення -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про виселення, в обґрунтування вимог вказував, що 03.02.2017 р. позивач в порядку позасудового звернення стягнення на предмет іпотеки отримав у власність квартиру, загальною площею 44 кв.м., житловою площею 26,10 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору іпотеки від 12.12.2016 р., що посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Миколенко І.М. та зареєстрований у державному реєстрі під номером 1016. 26.12.2017 р. позивач направив відповідачу претензію, в якій вказав, що 03.02.2017 р. ПАТ КБ "Приватбанк" отримав у власність квартиру АДРЕСА_2 на підставі договору іпотеки від 12.12.2016 р. та просив відповідача разом з членами сім"ї та іншими мешканцями протягом 30 днів з моменту отримання даної претензії, добровільно звільнити вказану квартиру із одночасним зняттям з реєстраційного обліку. Однак, вказана претензія була проігнорована відповідачем та позивач був змушений звернутись до суду. Просить виселити громадян: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та інших осіб, які зареєстровані та/або проживають у квартирі АДРЕСА_2 , зі зняттям з реєстраційного обліку у органі МВС України, до повноважень якого входять питання громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб, компетенція якого територіально поширюється на адресу вказаної квартири, без надання іншого жилого приміщення; судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 квітня 2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

19 липня 2018 року провадження по справі зупинити до набрання законної сили судового рішення у справі № 823/2636/18 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Алексєєва Максима Юрійовича про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

15 липня 2020 року залучено у справі відповідача ОСОБА_2 та прийнято до розгляду позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про виселення.

16 листопада 2020 року зупинено провадження у справі № 712/2616/18 до набрання законої сили рішення суду у справі № 712/9065/20 за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Алексєєва Максима Юрійовича, третя особа приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Миколенко І.М., про визнання дій протиправними та незаконними, скасування запису державного реєстратора.

20 січня 2022 року зупинено провадження у справі № 712/2616/18 до набрання законої сили рішення суду у справі № 712/13029/21 за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», третя особа приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Алексєєв Максим Юрійович про скасування рішення про державну реєстрацію та поновлення права власності на квартиру.

25 листопада 2025 року закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду на 12 год. 00 хв. 17 грудня 2025 року, викликати в судове засідання сторони.

17 грудня 2025 року судове засідання відкладено за клопотанням представника позивача в зв`язку з неможливістю явки до суду.

Учасники процесу в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

21 січня 2025 року представник позивача та представник відповідача скерували до суду клопотання про відкладення судового засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держав (частина перша статті 2 ЦПК України).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (пункт 2 частини третьої, частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (див., зокрема, постанови Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, від 20 травня 2021 року у справі № 522/13928/15, від 18 серпня 2021 року у справі № 495/9414/15-ц, від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18, від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21, 08 жовтня 2025 року у справі 154/783/19.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 вказано, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

Наведені правові висновки неодноразово викладені у постановах Верховного Суду, зокрема, від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18, від 03 червня 2021 року у справі № 227/2751/19, від 05 жовтня 2022 року у справі № 465/6745/17, 08 жовтня 2025 року у справі 154/783/19.

Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 зазначено, що «Верховний Суд наголошує на тому, що саме позивач має бути у першу чергу зацікавлений у розгляді його позовних вимог у розумний строк. Установивши, що позивач, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явилася в судове засідання (02 липня 2020 року, 29 жовтня 2020 року), не скористалася правом подати заяву про розгляд справи за її відсутності, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов правильного висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статі 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду. Доводи касаційної скарги про те, що залишаючи її позов без розгляду, суд порушив її право на судовий захист, є безпідставними, оскільки особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України). Крім того, прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року). Посилання у касаційній скарзі на те, що відповідно до частин першої та другої статті 223 ЦПК України суд повинен був розглянути та вирішити справу на підставі наявних у ній доказів, є безпідставними, оскільки наслідки повторної неявки позивача передбачено частиною п`ятою наведеної норми та пунктом третім частини першої статті 257 ЦПК України, заяву про розгляд справи за її відсутності ОСОБА_1 до суду не подала».

Ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси від 25 листопада 2025 року закрито підготовче засідання у цій справі, призначено судовий розгляд по суті.

Судові засідання по справі призначались 17.12.2025р., 21.11.2026р., позивач та представник позивача повторно не з`явився у судове засідання, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином через Електронний кабінет підсистеми ЄСІТС "Електронний Суд", тому наявні підстави для залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

При цьому суд враховує, що поважність причин повторної неявки представника позивача, про які представник позивача зазначаа у клопотанні про відкладення розгляду справи, правового значення в цьому випадку не має, оскільки законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне, тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не порушує права позивача на доступ до правосуддя, оскільки це право може бути реалізоване після усунення обставин, що стали підставою для залишення позову без розгляду.

Оскільки суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду в зв`язку з повторною неявкою представника позивача, в зв`язку з закінченням розгляду цивільної справи відсутні підстави для відкладення засідання за клопотанням представника відповідача.

Керуючись ст. 257, 260-261, 352-354 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про виселення залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду у п`ятнадцятиденний строк з дня складення.

ГОЛОВУЮЧИЙ: