У Х В А Л А

23 січня 2026 року

Суддя Сарненського районного суду Рівненської області ВЕДЯНІНА Т.О.

розглянувши у цивільній справі №757/52222/25-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_3 звернулась до суду із позовом, в якому просить визнати спільним майном подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_4 грошові кошти, що знаходились на розрахункових рахунках відповідача, стягнувши в порядку поділу майна подружжя з відповідача на користь позивача частину грошових коштів, вирішивши питання розподілу судових витрат.

В подальшому, 19 січня 2026 року Сарненським районним судом отримано зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , в якому відповідач просить визнати грошові кошти, що знаходяться на його банківських рахунках, та /або грошові кошти, сформовані після фактичного припинення спільного господарства між сторонами з січня 2018 року і/або після розірвання шлюбу 01 грудня 2020 року, його особистою приватною власністю та такими, що не входять до складу спільної сумісної власності подружжя та не підлягають поділу. Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 грошову компенсацію як спосіб поділу спільного майна у зв`язку із вибуттям готівкових коштів у сумі 20 000 доларів США, у розмірі 10 000 доларів США. Визнати грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках ОСОБА_3 , спільною сумісною власністю подружжя у відповідній частині та здійснити їх поділ, визначивши за ОСОБА_4 право власності на 1/2частку таких коштів (або стягнувши з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 грошову компенсацію відповідної частки).

Вимоги до позовної заяви визначені у ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, до яких ч.2 цієї ж статті віднесено і позовні заяви.

Позовна заява, згідно із ч.2 ст.175 ЦПК України, подається до суду в письмовій формі та повинна містити, окрім іншого, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці (п.3 ч.2 ст.175 ЦПК України).

В даному випадку спір між сторонами по справі виник з приводу права на конкретне нерухоме майно грошові кошти, що підлягає грошовій оцінці, в зв`язку із чим позов, заявлений позивачем за зустрічним позовом, є позовом майнового характеру.

Так, Великою Палатою Верховного Суду зазначено, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 р. у справі №907/9/17, провадження №12-76гс18).

В порушення вказаної вище вимоги закону, позивачами у поданій до суду позовній заяві не вказано ціну позову, яка визначається у розмірі вартості спірного майна.

Крім цього, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із п.п.3 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» - ставки судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна подружжя, встановлюються у такому розмірі : 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Документу про оплату ОСОБА_4 судового збору за звернення до суду із позовними вимогами про поділ майна подружжя, не надано.

Однак, у позовній заяві позивачем заявлено клопотання, про звільнення або відстрочення оплати судового збору посилаючись на скрутне матеріальне становище, в якому він перебуває.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування заявленого клопотання про звільнення від оплати судових витрат позивач посилається на неможливість оплати судового збору.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Разом з тим, враховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та процедурну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі»), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Таким чином, при вирішенні питання можливості звільнення або розстрочення позивачеві оплати судових витрат суд має забезпечити належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ з одного боку та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

При вирішенні вказаного питання суд, відповідно до ст.136 ЦПК України, має врахувати майновий стан особи.

В даному випадку позивач надав суду кілька документів німецькою мовою без завіреного належним чином перекладу, через що суд позбавлений можливості надати їм належну оцінку.

Будь-яких інших доказів скрутного матеріального становища сторони, суду не надано.

Судом враховано, що на даний час ОСОБА_4 проживає у Німеччині, вартість життя є досить дороговартісним. Доказів того, що проживання у Німеччині є вимушеним, стороною також не надано.

Отже, в даному випадку відсутні підстави для звільнення або відстрочення оплати позивачем за зустрічним позовом судового збору при зверненні до суду.

Враховуючи наведене, позивачеві слід сплатити судовий збір за звернення із даним позовом до суду, виходячи із ціни позову, у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», а саме : 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1331 грн. 20 коп.) та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9984 грн.).

Судовий збір слід сплатити у вказаній вище сумі за наступними реквізитами : отримувач коштів ГУК у Рівн.обл/Сарнен.р-н/22030101 ; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38012494; банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.) ; код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0017338 ; код класифікації доходів бюджету 22030101.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, потягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява, подана позивачем за зустрічним позовом із певними недоліками, про які зазначено вище, її слід залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків шляхом визначення суми позову та оплати судового збору відповідно до вимог законодавства.

Керуючись ст.185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ :

Зустрічну позовну заяву у цивільній справі №757/52222/25-ц за позовом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрованого у АДРЕСА_1 , внутрішньо переміщена особа зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт громадянина України № НОМЕР_2 ) до ОСОБА_1 (жительки АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) про поділ майна подружжя - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ