Справа № 367/7126/23
Провадження №2/367/673/2026
УХВАЛА

Іменем України

14 січня 2026 року м. Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Третяк Я.М.,

за участі:

секретаря судового засідання Люліної О.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у підготовчому засіданні в м. Ірпені Бучанського району Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення завдатку,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення завдатку.

Під час підготовчого провадження від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про зміну предмету позову, збільшення розміру позовних вимог, залучення співвідповідача та третьої особи, в якій просив:

прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог по справі № 367/7126/23;

стягнути з ОСОБА_2 ІПН НОМЕР_1 , посвідка на постійне проживання ІН НОМЕР_2 на користь позивача ОСОБА_1 ІПН НОМЕР_3 , паспорт № НОМЕР_4 , суму боргу в розмірі 420 000 (чотириста двадцять тисяч) гривень отриманих за договором про завдаток;

стягнути з ОСОБА_2 ІПН НОМЕР_1 , посвідка на постійне проживання НОМЕР_5 на користь позивача ОСОБА_1 ІПН НОМЕР_3 , паспорт № НОМЕР_4 три відсотки річних в розмірі 46 153,97 та інфляційних втрат в розмірі 226 601,27 грн.;

визнати недійсним договір дарування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 080, що був 08.07.2025 укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та який був посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шех Ксенією Григорівною і зареєстрований у реєстрі під № 2302;

скасувати рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шех Ксенії Григорівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 79807732 від 08.07.2025 року, номер запису про право власності: 60629288, щодо житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 080;

скасувати запис про право власності за ОСОБА_3 (номер запису: 60629288) на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 080;

залучити до розгляду справи № 367/7126/23 в якості співвідповідача ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_6 , країна громадянства: російська федерація, місце реєстрації: АДРЕСА_2 );

залучити до участі у справі № 367/7126/23 в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Шех Ксенію Григорівну (номер свідоцтва НОМЕР_7 , АДРЕСА_3 );

У підготовчому судовому засіданні позивач ОСОБА_1 просив прийняти до розгляду заяву про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог.

У підготовчому судовому засідання відповідач ОСОБА_2 просив відмовити у прийнятті заяви.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку учасників справи, суд дійшов такого висновку.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову - це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову - це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися з`явлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Одночасно, слід зазначити, що відповідно до частини першої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Однак, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після відкриття провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Судом встановлено, що ухвалою суду від 19.11.2025 прийнято заяву позивача ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог від 05.11.2025, згідно яких позивач просить суд: стягнути з відповідача ОСОБА_2 на свою користь суму боргу в розмірі 420 000 (чотириста двадцять тисяч) 00 копійок отриманих за договором про завдаток; стягнути з відповідача ОСОБА_2 на свою користь три відсотки річних в розмірі 46 153 (сорок шість тисяч сто п`ятдесят три) гривні 97 копійок та інфляційні втрати в розмірі 226 601 (двісті двадцять шість тисяч шістсот одна) гривня 27 копійок.

Обґрунтовуючи заяву про збільшення позовних вимог від 05.11.2025, позивач посилається на те, що відповідач станом на момент подання позовної заяви не погасив заборгованість, яка виникла на підставі договору про завдаток від 04.02.2022, чим порушив грошове зобов`язання, а тому посилаючись на п.1.8 договору вважає, що строк виконання зобов`язання щодо повернення відповідачем завдатку настав 24.02.2022, а нарахування 3 % річних та індексу інфляції має здійснюватися з 25.02.2022. Разом з тим, у позовній заяві ОСОБА_4 періодом нарахування 3 % річних визначено з 24.02.2022 по 21.07.2023, а індексу інфляції з 01.03.2022 по 30.06.2023.

Тоді як зі змісту заяви про зміну предмету позову від 31.12.2025 убачається, що позивачем заявлено ряд самостійних позовних вимог (предмет позову) зокрема до відповідача ОСОБА_3 , яка не була відповідачем за позовом у первісній редакції, та які мають інше фактичне та правове обгрунтування (підстави позову).

Таким чином, заява позивача від 31.12.2025 про зміну предмету позову містить нові позовні вимоги та нове фактичне та правове обґрунтування підстав для її задоволення, які не були заявлені позивачем під час первісного звернення до суду із позовною заявою. Тобто, позовна заява (уточнена та доповнена) фактично є новим позовом, оскільки в ній зазначені самостійні матеріально-правові вимоги та одночасно в її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісно підставою та предметом позову та, які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами в рамках нового позову.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття вказаної заяви відсутні, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову від 31.12.2025 та повернути її позивачу, оскільки за такою заявою заявляються вимоги, які є новими, що не є за своїм змістом заявою про зміну предмету позову та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є новою позовною вимогою.

Керуючись статтями 49, 196-200, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову від 31.12.2025 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення завдатку та повернути її позивачу.

Роз`яснити позивачу право на звернення до суду з новим позовом.

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя Я.М.Третяк