Справа № 456/179/26
Провадження № 2/456/822/2026
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 січня 2026 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Янів Н. М. ,розглянувши матеріали справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект центр», код у (місцезнаходження юридичної особи: вул. Мечнікова, 3, оф. 306, м. Київ, 01133; адреса електронної пошти: ; електронний кабінет: наявний) до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; наявність електронного кабінету: відсутній) про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

Позивач ТОВ «Коллект центр», звернувся до Стрийського міськрайонного суду Львівської області із позовною заявою, в якій просить ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь ТОВ «Коллект центр» заборгованість за кредитними договорами у загальному розмірі 179 573,86 гривень. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача понесені судові витрати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 13.01.2026 року головуючим суддею щодо розгляду вищевказаної позовної заяви визначено суддю Янів Н.М..

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, суддею вжито заходів для отримання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи, який не є суб`єктом підприємницької діяльності - відповідача ОСОБА_1 ..

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №2244219 від 15.01.2026 року, відповідач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, вирішуючи питання про відкриття провадження, суд дійшов висновку, що така підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Так, згідно з положеннями п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17.10.2011 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Верховний Суд у справі №909/243/18, акцентував увагу на відмінностях між поняттями «предмет спору» та «предмет позову». Зокрема, ВС зазначив, що предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Згідно ч.1 ст.188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Під позовною вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Об`єднані можуть бути позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18, провадження № 12-231гс18).

Також Верховний Суд у своїй постанові від 15.02.2019 у справі №910/11811/18 зауважив, що кожна кредитна операція є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідного договору, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою (кредитні договори, договори забезпечення, тощо).

Звертаючись до суду зданим позовом позивач просить стягнути з відповідача заборгованість у сумі 179 573,86 грн. Зі змісту позову та доданих документів вбачається, що така заборгованість утворилась за 3 (трьома) окремими кредитними договорам, укладеними відповідачем: №4455654, №100598260, №693385, тобто позивач заявляє по суті три самостійні вимоги майнового характеру, однак при цьому об`єднує суму заборгованості по трьох окремих самостійних кредитних договорах в одну суму, з якої сплачено судовий збір, що має відображення у платіжній інструкції кредитового переказу коштів № від 29.12.2025 року.

Так, позовні вимоги позивача за даним позовом ґрунтуються на окремих договорах.

Як встановлено судом, підставами виникнення спірних правовідносин сторін у даній справі є три окремі кредитні договоріи, кожен із яких, незважаючи на однаковий суб`єктний склад, породжує різні взаємні права та обов`язки, що обумовлено відмінністю в умовах договорів, а саме: суми кредиту, розміру відсотків за користування кредитними коштами, а також строків їх повернення.

Таким чином, позов містить три вимоги майнового характеру: стягнення кредитної заборгованості за окремими договорами, по кожному з яких позивачем нараховано заборгованість окремо, а тому судовий збір повинен бути сплачений за кожну позовну вимогу окремо.

Відповідно до ч. 2 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана: юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Станом на час звернення позивача з позовом розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 3028 грн..

Беручи до уваги, що позивачем заявлено три окремі вимоги майнового характеру, тому необхідно було сплатити судовий збір в розмірі 9084 грн. (3028+3028+3028=9084).

Всупереч цьому приєднано платіжну інструкцію кредитового переказу коштів № від 29.12.2025 року про сплату судового збору на суму 3028 грн.

Із урахуванням наведеного, для усунення вказаних недоліків позивачу необхідно доплатити судовий збір за інші чотири вимоги майнового характеру у розмірі 6056 грн.

Такий судовий збір слід сплатити за реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК Львiв/Стрийська тг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38008294,

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998,

Рахунок отримувача: UA0013941

Код класифікації доходів бюджету: 22030101,

Призначення платежу - 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Стрийський міськрайонний суд Львівської області (назва суду, де розглядається справа)

Відтак, під час розгляду справи судом було встановлено, що заява подана з порушенням вимог ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 11 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачці строку на усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що в разі виконання вимог суду у встановлений строк, заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду, а інакше - вважатися неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві ТОВ «Коллект центр», - для відома та виконання.

Ухвала судді, в силу положень ч. 2 ст. 261 та ч. 1 ст. 353 ЦПК України, набирає законної сили з моменту її підписання, оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Назар ЯНІВ