УХВАЛА

21 січня 2026 року

м. Київ

справа № 308/9287/14-ц

провадження № 61-18029св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ракоці 16» на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2018 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ракоці 16», про визнання рішення незаконним та усунення перешкод у користуванні майном,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2014 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Ужгородської міської ради та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ракоці 16» (далі - ОСББ

«Ракоці 16») про визнання рішення незаконним та усунення перешкод

у користуванні майном.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2018 року, ухваленим у складі судді Монич О. В., у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 28 січня 2020 року задоволено апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ракоці 16» (далі - ОССБ «Ракоці 16»), скасовано рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2018 року та ухвалено нове судове рішення про задоволення позову.

Визнано незаконними та скасовано:

-пункт 6.3 рішення 5-ї сесії 5-го скликання Ужгородської міської ради

від 06 серпня 2010 року № 1506 «Про регулювання земельних відносин» у частині надання ОСОБА_2 дозволу на підготовку проекту відведення земельної ділянки площею 0,08 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд у районі АДРЕСА_1 (у власність);

-пункт 1.4 рішення 5-ї сесії 5-го скликання Ужгородської міської ради

від 27 серпня 2010 року № 1532 «Про надання земельних ділянок» у частині затвердження ОСОБА_2 проекту відведення та надання у приватну власність земельної ділянки площею 0,08 га на АДРЕСА_1 ;

-пункт 2.9 рішення 5-ї сесії 5-го скликання Ужгородської міської ради

від 17 вересня 2010 року № 1582 «Про регулювання земельних відносин» в частині надання ОСОБА_2 дозволу на підготовку проекту відведення зі зміною цільового призначення власної земельної ділянки для змішаного використання (житлової забудови та комерційного призначення) на АДРЕСА_1 ;

-пункт 3.1 рішення 5-ї сесії 5-го скликання Ужгородської міської ради

від 01 жовтня 2010 року № 1595 «Про регулювання земельних відносин» в частині затвердження ОСОБА_2 проекту відведення земельної ділянки, цільове призначення якої змінюється, для змішаного використання (житлової забудови та комерційного призначення) на АДРЕСА_1 .

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року (провадження № 61-4529св20) постанову Закарпатського апеляційного суду від 28 січня 2020 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року апеляційну скаргу ОСББ «Ракоці 16» залишено без задоволення, а рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 серпня 2018 року залишено без змін.

14 грудня 2023 року ОСББ «Ракоці 16», в інтересах якого діє адвокат Німець Олена Михайлівна, засобами поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2018 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року у цій справі, у якій заявник, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2018 року та постанову Закарпатського апеляційного суду

від 07 листопада 2023 року і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Верховний Суд ухвалою від 01 лютого 2024 року відкрив касаційне провадження у справі та витребував її матеріали із суду першої інстанції.

Підставою відкриття касаційного провадження є пункти 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

У лютому 2024 року справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання

про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Згідно із частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України в суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК Українирозгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Зокрема, в частині тринадцятій статті 7 ЦПК Українипередбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Європейський суд з прав людини зазначив, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну

від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам

статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть

якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції

не мали встановлювати факти справи, а лише тлумачили відповідні юридичні норми (рішення в справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року).

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Оскільки суд касаційної інстанції не встановив необхідності надання пояснень сторонами у справі на стадії касаційного перегляду судових рішень, то підстави для розгляду справи за участю учасників справи в суді касаційної інстанції відсутні.

За таких обставин розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними

у ній матеріалами, а копія судового рішення направлена у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З урахуванням категорії і складності справи та відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України справа підлягає розгляду в складі

п`яти суддів.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ракоці 16», про визнання рішення незаконним та усунення перешкод у користуванні майном, за касаційною Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ракоці 16» на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2018 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року призначити до судового розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

С. О. Карпенко

І. М. Фаловська