ПОСТАНОВА

іменем України

13 січня 2026 року м. Кропивницький

справа № 404/8793/24

провадження № 22-ц/4809/158/26

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах Чельник О.І. (головуючий, суддя-доповідач), Єгорової С.М., Карпенка О.Л.,

за участю секретаря судового засідання Антошиної А.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач- Комунальне некомерційне підприємство «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 квітня 2025 року у складі судді Мохонько В.В.,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2024 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» (далі по тексту КНП «КОЛ КОР») про визнання незаконним наказу КНП «Кіровоградської обласної лікарні Кіровоградської обласної ради» від 20 серпня 2024 року №362-к/тр «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності лікаря-анестезіолога відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовної заяви посилався на те, що він працює лікарем-анестезіологом КНП «КОЛ КОР». Згідно з наказом КНП «КОЛ КОР» від 20.08.2024 №362-к/тр ОСОБА_1 оголошено догану за нібито порушення трудової дисципліни. Винесенню догани передувала службова перевірка, призначена наказом КНП «КОЛ КОР» від 31 липня 2024 №230-аг «Про створення комісії для проведення службової перевірки по доповідній записці ОСОБА_2 відносно дій лікаря-анестезіолога ОСОБА_1 ». Вказував, що засідання тривало 14 хвилин, на ньому не йшлося про порушення ним трудової дисципліни, не уточнювались обставини, характер та зміст його розмови із заступником медичного директора з медсестринства ОСОБА_2 . З висновками комісії його було ознайомлено 25.08.2024 року після його письмового звернення 20.08.2024 до генерального директора ОСОБА_3 , тобто після видання наказу про оголошення догани. Зазначав, що 25 липня 2024 року він прийшов на роботу вчасно, зокрема, щоб працювати на безпосередньому на цей день робочому місці - операційна відділення кістково-гнійної хірургії. Розпочав роботу в операційній о 9.30 у зв`язку із перенесенням початку операційного дня з 9.00 год на цей час. У період між 9.00 та 9.30 мав короткочасну, біля п`яти хвилин, розмову із заступником медичного директора ОСОБА_4 з приводу вимагання благодійних внесків у сестер медичних та молодших сестер, а також порушення деяких пунктів Колективного договору КНП «КОЛ КОР».

Вважав, що в його діях не було порушень ст.139 КЗпп, ст.142 КЗпп, п.2.14 Посадової інструкції лікаря-анестезіолога, оскільки він не покидав робочого місця, своєчасно виконував свої обов`язки, розмова із заступником медичного директора з медсестринства ОСОБА_4 у робочий час відповідає п.7.4 посадової інструкції.

Посилаючись на зазначені обставини просив суд визнати незаконним наказ КНП «КОЛ КОР» від 20 серпня 2024 року № 362-к/тр «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності лікаря-анестезіолога відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії ОСОБА_1 ».

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 квітня 2025 рокуу задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушенням норм матеріального та процесуального права, просив вказане рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення його позову.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав доводи поданої апеляційної скарги, просив її задовольнити. Представник відповідача адвокат Рижков А.О. просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог.

Судом встановлено та підтверджено письмовими доказами по справі, що ОСОБА_1 працює лікарем-анестезіологом КНП «КОЛ КОР».

25 липня 2024 року заступником медичного директора Мельник А.Д. на ім`я генерального директора КНП «КОЛ КОР» ОСОБА_5 була подана доповідна записка про невідповідну поведінку лікаря-анестезіолога ОСОБА_1 , який 25.07.2024 о 9.20 год., перебуваючи у її службовому кабінеті, у присутності молодшої сестри ОСОБА_6 в робочий час, з`ясовував стосунки з ОСОБА_2 , висловлював їй претензії щодо, начебто, примушення нею старших медичних сестер збирати кошти на благодійну допомогу лікарні «Охматдит», погрожував викликати «блогерів і журналістів», під час спілкування висловлював неповагу, вів себе агресивно (а.с.5).

На підставі вказаної доповідної записки генеральним директором КНП «КОЛ КОР» було прийнято рішення про створення комісії для проведення службової перевірки обставин викладених у доповідній записці ОСОБА_2 , про що видано відповідний наказ від 31.07.2024 року № 230-аг (а.с.4).

За результатами проведеної службової перевірки створена комісія, розглянувши пояснення лікаря-анестезіолога ОСОБА_1 , сестри медичної-анестезистки анестезіологічного відділення з ліжками для інтенсивної терапії ОСОБА_7 , прибиральниці службових приміщень ОСОБА_6 , копії журналу операцій за 25.07.2024, посадової інструкції лікаря-анестезіолога ОСОБА_1 дійшла висновків, які були викладені у протоколі засідання від 09.08.2024 №6. Комісією були встановлені та підтверджені порушення ОСОБА_1 вимог діючого трудового законодавства України, посадової інструкції та внутрішнього трудового розпорядку. Рекомендовано керівництву КНП «КОЛ КОР» розглянути питання притягнення лікаря-анестезіолога відділення анестезіології з ліжками інтенсивної терапії ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани (а.с.7-9).

Відповідно до наказу КНП «КОЛ КОР» від 20 серпня 2024 року № 362-к/тр лікарю-анестезіологу відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії ОСОБА_1 оголошено догану за порушення трудової дисципліни, визначеної вимогами ст.ст.139, 142 КЗпп України, п.2.14, 2.25 Посадової інструкції лікаря-анестезіолога відділення анестезіології з ліжками інтенсивної терапії. Підставами для оголошення догани стала доповідна записка заступника медичного директора з медсестринства ОСОБА_2 , наказ про створення комісії від 31.07.2024 №230-аг, протокол від 09.08.2024 №6 засідання комісії з проведення службової перевірки, пояснювальні записки сестри медичної-анестезистки відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії ОСОБА_7 , прибиральниці службових приміщень служби з діловодства ОСОБА_6 , лікаря-анестезіолога відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії ОСОБА_1 , довідка про результати проведення службової перевірки щодо встановлення обставин, зазначених у доповідній записці заступника медичного директора з медсестринства ОСОБА_2 . 20.08.2024 ОСОБА_1 отримав копію наказу, про що свідчить його підпис, та зазначив, що з наказом не погоджується (а.с.10).

Судом встановлено, що лікар-анестезіолог відділення анестезіології з ліжками інтенсивної терапії ОСОБА_1 ознайомився з посадовою інструкцією 16.01.2023, про що свідчить його підпис (а.с.16-22).

09.01.2024 року протоколом конференції трудового колективу КНП «КОЛ КОР» за №1 затверджено Правила внутрішнього трудового розпорядку для працівників КНП «КОЛ КОР». Пунктом 3.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку визначено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження керівництва, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитись до майна власника, з яким укладено трудовий договір, вчасно приходити на роботу та дотримуватися установленого терміну робочого часу та використовувати його для продуктивної праці, утримуватись від дій, що заважають іншим працівникам виконувати їх трудові обов`язки, не залишати передчасно робоче місце, точно і своєчасно виконувати розпорядження адміністрації, а також дані правила внутрішнього розпорядку і свої функціональні обов`язки, дотримуватись вимог професійної етики і деонтології. За порушення трудової дисципліни адміністрацією підприємства накладається наступні дисциплінарні стягнення: догана, звільнення з роботи (п.7.1 Правил) (а.с.65-70).

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що обставини, вказані в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності, мали місце, комісією були встановлені та підтверджені порушення ОСОБА_1 вимог діючого трудового законодавства України, посадової інструкції та внутрішнього трудового розпорядку, а тому підстави для визнання незаконним наказу КНП «КОЛ КОР» від 20 серпня 2024 року №362-к/тр «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності лікаря-анестезіолога відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії ОСОБА_1 » відсутні.

Апеляційний суд не може погодитись з такими висновками суду, виходячи з такого.

Відповідно статті 139 КЗпп України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Згідно з вимогами статті 142 КЗпп України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням роботодавця і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. Складовою правил внутрішнього трудового розпорядку можуть бути правила поведінки на підприємстві, в установі, організації, які містять положення, зокрема, про зобов`язання працівників про нерозголошення інформації з обмеженим доступом, зокрема інформації, що становить державну чи комерційну таємницю, а також про умови роботи з конфіденційною інформацією. Встановлення правил поведінки на підприємствах, в установах, організаціях, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, та/або об`єктах чи операторах критичної інфраструктури є обов`язковим. У деяких галузях економіки України для окремих категорій працівників діють статути і положення про дисципліну.

Статтею 147 Кодексу законів про працю України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Частиною першою статті 148 КЗпп України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Згідно з діючим трудовим законодавством України підставою для застосування дисциплінарного стягнення є дисциплінарний проступок, під яким розуміється протиправне, винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків, що випливають із нормативно-правових та інших актів у сфері праці, колективного і трудового договорів. Необхідною умовою для накладення стягнення є вина працівника, наявність якої має бути обов`язково доведена роботодавцем.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 КЗпп України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпп України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17.

Судом встановлено, що підставою для видачі наказу КНП «КОЛ КОР» від 20 серпня 2024 року № 362-к/тр стала доповідна записка заступника медичного директора ОСОБА_2 про невідповідну поведінку лікаря-анестезіолога ОСОБА_1 в робочий час 25.07.2024 о 9.20 год (а.с.5).

При цьому, як свідчить пояснювальна записка сестри медичної-анестезистки анестезіологічного відділення з ліжками для інтенсивної терапії ОСОБА_7 25.07.2024 о 9.00 год лікар-анестезіолог ОСОБА_1 прийшов в операційну, але операційний день розпочався о 09.30 год. Після підготовки операційною бригадою операційної, а саме о 9.30 год хворого подали до операційної, після чого вона безпосередньо зайнялась хворим (вимірювання АТ, пастеризація вени, підготовка медикаментів для наркозу). Після вчинення усіх цих дій о 9.50 розпочалася операція (а.с.6).

Тобто, судом встановлено обставину того, що лікар-анестезіолог ОСОБА_1 прибув вчасно на операційний день, який 25.07.2024 розпочався о 9.30 год та своєчасно виконував свої обов`язки. Причини перенесення операційного дня з 9.00 год на 9.30 год сторона відповідача не надала.

Крім того, підставою оголошення догани зазначено порушення трудової дисципліни, визначеної вимогами ст.ст.139, 142 КЗпп України, п.п.2.14, 2.25 Посадової інструкції лікаря анестезіолога відділення анестезіології з ліжками інтенсивної терапії.

Відповідно до п.2.14 Посадової інструкції завданнями та обов`язками лікаря є, зокрема, обов`язок працювати на робочих місцях, якими є: операційні, кабінети параклінічних досліджень, відділення лікарні, в яких хворі готуються до операції і проводяться термінові консультації, палати інтенсивної терапії. Не залишати робочих місць при виконанні своїх обов`язків. Не виконувати одночасно обов`язки лікарів з різними посадовими інструкціями. Пунктом 1.8 Посадової інструкції визначено, що робочими місцями лікаря-анастезіолога є операційні, діагностичні та лікувальні кабінети, палати інтенсивної терапії, обладнані необхідним устаткуванням, що пройшло реєстрацію у встановленому порядку та згідно із відповідним табелем оснащення.

Пунктами 5.1-5.7 передбачена відповідальність лікаря-анастезіолога за свою діяльність відповідно до чинного законодавства та нормативно-правових актів, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію анестезіологічної допомоги населенню, невиконання своїх завдань та обов`язків; вчинення матеріальної шкоди лікарні; недотримання норм і правил охорони праці та пожежної безпеки під час виконання своїх посадових обов`язків; розголошення лікарської таємниці; правильність призначення наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, недотримання порядку введення та реєстрації введених наркотичних речовин в історії хвороби, листі лікарських призначень та журналі обліку; невиконання правил асептики та антисептиків, СОПів.

Разом з тим, пунктом 7.4. пункту VII (Взаємовідносини (зв`язки) за посадою) Посадової інструкції у межах лікарні лікар-анестезіолог має зв`язки з адміністрацією, бухгалтерією, відділом кадрів, діагностичною службою, лікарями спеціалістами закладу, комісією з профілактики внутрішньолікарняної інфекції, службою охорони праці, господарською частиною, організаційно-методичним відділом, профспілковим комітетом (а.с.16-22).

Тобто, перебуваючи у межах лікарні лікар-анестезіолог ОСОБА_1 дотримався вимог посадової інструкції та мав право на взаємозв`язки з адміністрацією. Порушень, визначених розділом V (Відповідальність) Посадової інструкції, п.3.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку, на який посилався суд першої інстанції під час ухвалення рішення, та який не був підставою при винесенні наказу, статей 139, 142 КЗпп України ні роботодавцем при прийнятті оспорюваного наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, ні судом першої інстанції встановлено не було.

Тому апеляційний суд приходить до висновку про те, що роботодавцем не зафіксовано і не надано до суду об`єктивних доказів твердження про порушення позивачем вимог посадової інструкції щодо залишення ним робочого місця.

Слід також зазначити, що відображені у проколі від 09.08.2024 №6 порушення позивачем вимог п.2.14. Посадової інструкції не відповідають наведеному у доповідній записці ОСОБА_2 проступку, який, зокрема, ставиться у провину позивачу.

Згідно з п.2.25 Посадової інструкції лікар-анестезіолог у роботі зобов`язаний дотримуватись принципів медичної етики і деонтології.

Так, позивачем було визнано свою провину щодо тону спілкування із ОСОБА_2 , проте колегія суддів не вбачає порушення визначених вище принципів медичної етики і деонтології. Крім того, посилання у протоколі засідання комісії з питань службової перевірки на невідповідність поведінки позивача у присутності сторонньої третьої особи, не відповідає обставинам справи, оскільки у доповідній записці ОСОБА_2 йдеться про те, що ця розмова відбулася у присутності молодшої медичної сестри ОСОБА_8 слід зазначити, що працівник лікарні, а саме молодша медична сестра, не може вважатись сторонньою (третьою) особою.

Проаналізувавши наявні у справі докази апеляційний суд вважає, що відповідачем не надано доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, тобто винного невиконання чи неналежного виконання своїх трудових обов`язків, що ставилися йому у провину, та наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на позивача трудових обов`язків.

Частиною першою статті четвертої ЦПК України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи зазначене вище колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову через недоведеність вчинення дисциплінарного проступку позивачем, винних дій позивача щодо порушення трудової дисципліни, які б могли бути підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності і оголошення догани, наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на позивача трудових обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, недоведеність обставин справи, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.

Частиною 13 ст. 141 ЦПК України передбачено, що у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справу на новий розгляд змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати, які було сплачено за подання позовної заяви у розмірі 1211,20 грн та подання апеляційної скарги по справі у розмірі 1816,80 грн, а всього 3072 грн.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 - 384 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 квітня 2025 рокускасувати та ухвалити нове.

Визнати незаконним та скасувати наказ Комунального некомерційного підприємства «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» від 20 серпня 2024 року №362-к/тр «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності лікаря-анестезіолога відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії ОСОБА_1 ».

Стягнути з Комунального некомерційного підприємства «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» (, пр. Університетський, 2/5, м. Кропивницький) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) сплачений судовий збір за подачу позовної заяви та апеляційної скарги в розмірі 3072 (три тисячі сімдесят дві) грн 00 коп.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 23 січня 2026 року.

Головуючий суддя О.І. Чельник

Судді C.М. Єгорова

О.Л. Карпенко