Справа № 296/237/26
У Х В А Л А

Іменем України

19 січня 2026 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Рожкова О.С., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради про захист порушених конституційних прав видачею довіреності, відшкодування моральної шкоди,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ СПРАВИ

1. 09.01.2026. ОСОБА_1 (далі також позивач) звернулась до Корольовського районного суду міста Житомира із позовом до Виконавчого комітету Житомирської міської ради, в якому просила захистити її порушені конституційні права наданням довіреності представнику від 01.04.2025 та відшкодувати моральну шкоду, у розмірі 200 000 грн., заподіяну під час подання заяви про розгляд справи №296/6126/25 без участі від 24.06.2025, заяви про розгляд справи №296/10968/25 без участі від 22.10.2025, заяви про розгляд справи №296/9756/25 без участі від 23.10.2025, заяви про розгляд справи №296/9597/25 без участі від 30.10.2025, заяви про розгляд справи №296/9149/25 без участі від 15.09.2025.

2. В обґрунтування позову посилається на те, що довіреність від 01.04.2025 видана з порушенням статуту Житомирської об`єднаної територіальної громади, оскільки не відповідає вимогам статтей 62 та 245 ЦПК. Вказана довіреність використовувалися представником при розгляді позовних заяв ОСОБА_1 та внаслідок неправомірних дій відповідача, порушено її конституційні права та завдано їй моральної шкоди, яка полягала у душевних переживаннях, погіршенні стану здоров`я, порушенні звичайного способу життя, у зв"язку з чим просила стягнути з відповідача на відшкодування моральної шкоди 200 000 грн.

3. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.01.2026, справа № 296/237/26 передана судді Рожковій О.С. - 12.01.2026.

ІІ. НОРМИ ЗАКОНОДАВСТВА УКРАЇНИ

4. Відповідно до частини 1 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

5. Згідно частини 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

6. Частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

7. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (частина 1 стаття 19 Цивільного процесуального кодексу України).

8. У відповідності до приписів частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

9. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 186 Цивільного процесуального кодексу України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

ІІІ. ВИСНОВОК СУДУ

10. Так, згідно з частиною першою статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

11. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

12. Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

13. Відповідно до частин першої, третьої статті 12, частин першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

14. Так, в обґрунтування позовних вимог позивач ОСОБА_1 посилається на допущення порушення законодавства щодо оформлення та видачі Виконавчим комітетом довіреності на представництво інтересів Житомирської міської ради під час розгляду цивільних справ за позовами ОСОБА_1 .

15. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина друга статті 12 ЦПК України).

16. Предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

17. Відповідно до статті 58 ЦПК України, передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

18. Представництво інтересів в суді на підставі довіреності є формою реалізації учасником справи свого процесуального права на представлення його прав та інтересів в судовому процесі, пов`язаному з конкретною цивільною справою.

19. Відповідач скористався своїми правами та видав довіреність від 01.04.2025 на представництво інтересів Житомирської міської ради.

20. Отже, суд вважає, що заперечення з приводу допущених відповідачем порушень норм законодавства, пов`язаних із оформленням та видачею довіреності, має бути викладено Дмитренко Р.О. у формі, передбаченій ЦПК України, під час розгляду безпосередньо тієї цивільної справи, в якій таку довіреність і було подано.

21. Водночас, порушення, які на думку позивача були допущені Виконавчим комітетом ЖМР при видачі довіреності в межах конкретної справи, не можна визнати шкодою у розумінні положень цивільного законодавства України.

22. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

23. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06 лютого 2019 року у справі №522/12901/17-ц зазначила, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

24. Враховуючи вищевикладене, наведені приписи законодавства та встановлені їм відповідні правовідносини, суддя дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 не підлягає розгляду, як в порядку цивільного судочинства, так і взагалі не підлягає судовому розгляду, у зв`язку з чим у відкритті провадження у даній справі слід відмовити.

Керуючись статтями 2,4,19, 186, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

1. У відкритті провадження у справі №296/237/26 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради - відмовити.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження у справі надіслати особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 19.01.2026.

Суддя Олена РОЖКОВА