№366/126/26
№2/366/665/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2026 суддя Іванківського районного суду Київської області Н.Слободян, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживача шляхом визнання кредитної угоди недійсною, стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій заявила вимоги про визнання недійсною кредитної угоди, дату укладення та номер якої їй невідомі, про стягнення грошових коштів, виключення відомостей з кредитної історії та витребування доказів.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, суд зобов`язаний перевірити дотримання позивачем вимог статей 175, 177 ЦПК України, оскільки саме на стадії подання позову формується предмет та межі судового розгляду.

Щодо визначеності предмета спору

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити чітко визначений предмет спору та спосіб судового захисту.

Водночас зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач не зазначає:

конкретний правочин, який оспорюється;

його дату, номер, форму укладення та істотні умови;

правову природу спірних правовідносин (договірні, деліктні чи інші).

Фактично предмет спору у позовній заяві визначено умовно, як «спірна кредитна угода», існування та зміст якої позивачем не встановлено та не конкретизовано.

Суд звертає увагу, що оспорення невизначеного або неідентифікованого правочину унеможливлює встановлення меж судового розгляду, а отже відкриття провадження у справі.

Внутрішня несумісність заявлених вимог

Із позовної заяви вбачається, що позивач:

одночасно стверджує, що кредитна угода між сторонами не укладалася, а також просить визнати таку угоду недійсною;

посилається на виконання зобов`язань за нею шляхом сплати коштів;

обґрунтовує позов обставинами шахрайського списання грошових коштів.

Таким чином, у межах одного позову об`єднано взаємовиключні правові конструкції:

неукладений договір;

недійсний правочин;

шкода, заподіяна неправомірними діями третіх осіб або банку.

Наведене позбавляє суд можливості визначити належний спосіб судового захисту, а відповідача можливості сформувати правову позицію у справі.

Щодо витребування доказів

Заявлені позивачем вимоги про витребування у відповідача документів спрямовані не на доказування визначеного предмета спору, а фактично на його з`ясування та формування.

Позивачем не зазначено, які перешкоди були щодо отримання копії договору, у якому вона зазначена стороною, відтак отримання копії такого договору саме нею можливе без втручання суду.

Суд зазначає, що відповідно до принципів диспозитивності та змагальності цивільного процесу (статті 13, 81 ЦПК України) саме позивач зобов`язаний визначити предмет спору та надати обґрунтування заявлених вимог, тоді як суд не наділений повноваженнями замінювати позивача у формуванні позову.

Щодо судового збору

Позивач визначає ціну позову, проте водночас просить звільнити її від сплати судового збору, не зазначаючи правових підстав такого звільнення та не подаючи відповідного клопотання з доказами майнового стану, що суперечить вимогам ч. 4 ст. 175 та ст. 177 ЦПК України.

Висновок суду

Наведені недоліки позовної заяви є істотними, оскільки:

унеможливлюють визначення предмета та меж судового розгляду;

свідчать про відсутність чіткого способу судового захисту;

не можуть бути усунуті шляхом подання пояснень без фактичного переосмислення заявлених вимог.

На підставі наведеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Надати позивачу строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків шляхом подання уточненої позовної заяви, в якій:

чітко визначити правову природу спірних правовідносин;

конкретизувати предмет спору та спосіб судового захисту;

зазначити конкретний правочин, який оспорюється, або інший визначений об`єкт судового захисту, або надати докази неможливості отримання копії оспорюваного договору;

узгодити позовні вимоги між собою;

вирішити питання сплати судового збору або належного обґрунтування підстав для звільнення від нього.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали або подання позовної заяви з формальним усуненням недоліків без фактичного приведення її у відповідність до вимог закону, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Наталія СЛОБОДЯН