Справа № 308/495/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2026 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Чепка В.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , інтереси якого згідно довіреності представляє ОСОБА_2 , до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 військової частини НОМЕР_1 про стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення моральної шкоди та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

позивач ОСОБА_1 , інтереси якого згідно довіреності представляє ОСОБА_2 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 військової частини НОМЕР_1 про стягнення з відповідачів солідарно 400 000,00 грн. моральної шкоди, з Міністерства оборони України 160 000,00 грн. заборгованості по заробітній платі, 50 000,00 грн витрат на правову допомогу.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Згідно абз. 5 ч. 4 ст. 19 ЦПК України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 62 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Згідно зі ст. 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Підпунктом 11 пункту 16-1 Розділу ХV Перехідних положень Конституції України визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 44 ЦПК України вказує, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною шостою статті 19 ЦК України визначено, що малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з ціни позову, яка становить 610 000,00 грн., суд звертає увагу позивача на те, що даний позов не підпадає під категорію малозначних справ і повинен розглядатися в порядку загального позовного провадження. Тобто представником за даним позовом може бути виключно адвокат чи законний представник позивача.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд встановив, що особою, яка підписала позовну заяву, є ОСОБА_2 , який у підтвердження своїх повноважень на представництво інтересів позивача подав копію доверіності від 28.11.2025, посвідчену приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Дудись В. Н.

Тобто у даному випадку ОСОБА_2 представляє інтереси позивача на підставі довіреності як фізична особа, а не як адвокат.

Незважаючи на те, що на позоній заяві проставлений штамп з зазначенням "Адвокат Химчук Борис Олексійович", у матеріалах справи відсутнє підтвердження того, що ОСОБА_2 є адвокатом.

Суд перевірив ніяаність інформації щодо адвоката Химчука Бориса Олексійовича у Єдиному реєстрі адвокатів України через офіційний веб-сайт Національної асоціації адвокатів України, однак інформація про такого адвоката у Єдиному реєстрі адвокатів України відсутня.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Частинами 5-7 ст.185 ЦПК України, визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Беручи до уваги, що представник за довіреністю Химчук Б.О. не є особою, яка може здійснювати представництво інтересів позивача у цій справі, оскільки вказана справа не є малозначною, позовна заява підлягає поверненню, оскільки вона підписана особою, яка не має права її підписувати.

Суд звертає увагу позивача, що у відповідності до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

постановив:

позовну заяву ОСОБА_1 , інтереси якого згідно довіреності представляє ОСОБА_2 , до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 військової частини НОМЕР_1 про стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення моральної шкоди та зобов`язання вчинити певні дії, повернути позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів у порядку, визначеному ст. 354 ЦПК України.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області В. В. Чепка