Справа № 185/450/25
Провадження № 2/185/1040/26
У Х В А Л А

21 січня 2026 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

представника позивача: ОСОБА_1 ,

відповідача: ОСОБА_2 ,

представника відповідача: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Павлограді Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, -

в с т а н о в и в:

У січні 2025 року ОСОБА_4 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення коштів, в якій просить суд стягнути з відповідача грошові кошти в розмірі 322 212,61 грн, моральну шкоду в розмірі 50 000,00 грн, а також судові витрати по справі.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 квітня 2025 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення коштів та зазначено, що розгляд справи буде проводитись в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

17.12.2025 представником відповідача адвокатом Глєбовим Г.В. до суду подано клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, так як спірні грошові кошти є об`єктом спільного сумісного майна, тому, у зв`язку зі складністю та особливостями предмета доказування не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного провадження, саме дана справа і є такою. Крім того, просить визнати обов`язковою явку позивача для надання пояснень у судовому засіданні з приводу мети надання спірних грошових коштів.

У судовому засіданні відповідач та представник відповідача підтримали подані клопотання.

Представник позивача у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заявлених клопотань за безпідставністю та необґрунтованістю.

Дослідивши доводи заявленого клопотання, суд дійшов до наступного висновку.

Вирішуючи питання за заявою представника відповідача про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим кодексом, у порядку, зокрема позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі, чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить справа значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ч.4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Виходячи зі змісту ст. 19 ЦПК України у взаємозв`язку з положеннями ст. 274 ЦПК України, з огляду на предмет позову, враховуючи те, що даний спір не входить до переліку справ, передбачених частиною 4 ст. 274 ЦПК України, суд не вбачає у вимозі відповідача обґрунтованих підстав для переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23.12.2020 р. у справі № 210/2227/19.

Крім того, спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України, тому клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання про визнання обов`язкової явки позивача суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи у її відсутність, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Згідно ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Враховуючи те, що представником відповідача не наведено обґрунтованості зобов`язання обов`язкової явки в судове засідання позивача, зважаючи на закріплений принцип змагальності в судовому процесі, вільне використання сторонами наданих прав для доказування своєї правової позиції, враховуючи, зміст позовних вимог, позицію сторін у справі, суд не вбачає підстав для визнання явки позивача обов`язковою для надання суду пояснень з приводу обставин, зазначених у позовній заяві або з`ясування інших обставин, тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні зазначеного клопотання.

Керуючись ст. ст. 19, 223, 240, 258-261, 274, 277 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Глєбова Глєба Валерійовича, щодо переходу зі спрощеного позовного провадження до загального по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення коштів - відмовити.

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Глєбова Глєба Валерійовича про визнання обов`язкової явки позивача ОСОБА_4 для надання пояснень при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення коштів - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Бондаренко