У Х В А Л А

Іменем України

21 січня 2026 рокум. Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі: головуючого - судді Шкирі В.М., за участі секретаря судового засідання Сейко Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» про визнання права власності на нерухоме майно, -

ВСТАНОВИВ:

01.11.2024 позивач ОСОБА_1 звернулась до Корольовського районного суду м.Житомира з позовом до уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», зі змісту якого просить:

- визнати за позивачем, право власності на гараж загальною площею 38,2 кв.м, який знаходиться за адресою: м.Житомир, бульвар Новий 3-а та розташований на земельній ділянці кадастровий номер: :03:027:0014.

19.12.2024 ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира було відкрито провадження у справі та визначено розглядати її за правилами загального позовного провадження.

27.05.2025 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

21.01.2026 сторони чи їх представники, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи до суду не з`явилися.

При цьому, позивач та його представник двічі поспільне з`явилися до суду - 18.11.2025 та 21.01.2026 року, причини неявки не повідомляли, будь-яких клопотань не надавали.

Повідомлення позивача відбувалося шляхом направлення повісток-викликів на адресу вказану в позровній заяві (а.с.161-162).

Представник позивача - адвокат Кирилюк В.Л. повідомлявся через електронний кабінет (а.с.160,173).

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін та їх представників, при цьому фіксування технічними засобами не здійснюється в силу полочень ч.2 ст.247 ЦПК України.

Розглянувши цивільну справу суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду з огляду на наступне.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша та п`ята статті 223 ЦПК України).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України ( в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц, від 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Відповідно до правового висновку, викладеного, зокрема, у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час проведення засідання, повторність неявки в підготовче/судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.

Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені вище норми дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права чи інтересу, має бути активним учасником судового провадження безпосередньо чи опосередковано (через представника) та цікавитися розглядом своєї справи..

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Судом встановлено, що позивач та його представник були належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, як 18.11.2025 так і 21.01.2026

Повідомлення позивача відбувалося шляхом направлення повісток-викликів на адресу вказану в позровній заяві (а.с.161-162).

Представник позивача - адвокат Кирилюк В.Л. повідомлявся про судові засідання через електронний кабінет про що свідчать долвідки відповідального працівника (а.с.160,173).

Також ч.5 ст.129 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Належним чином повідомлений представник позивача чи сам позивач не надавав заяви суду про розгляд справи № 296/10173/24 без їх участі.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача та його представника про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за їх відсутності

З огляду на наведене суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч.2 ст.257 ЦПК України).

Керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» про визнання права власності на нерухоме майно - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В. М. Шкиря