єдиний унікальний номер справи 531/1929/25
номер провадження 2/531/292/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2026 року м. Карлівка

Карлівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Попова М.С.,

за участю секретаря Клименко Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Благоустрій» Вільхівської сільської ради, за участю третьої особи: Вільхівської сільської ради, про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за весь період затримки розрахунку, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2025 року ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Янко О.О., звернувся до суду з позовом, у якому просив стягнути з КП «Благоустрій» Вільхівської сільської ради заборгованість по заробітній платі в розмірі 129435,38 грн., а також стягнути середній заробіток за весь період затримки розрахунку.

Ухвалою судді від 12 серпня 2025 року відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 26 вересня 2025 року було здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін та призначено судове засідання на 27 жовтня 2025 року на 09 годину 00 хвилин.

27 жовтня 2025 року, у зв`язку з першою неявкою представника відповідача, розгляд справи було відкладено на 13 годину 00 хвилин 01 грудня 2025 року.

01 грудня 2025 року позивач, який про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином під особистий підпис, що підтверджується розпискою на аркуші справи 69, до суду не з`явився. Від позивача надійшла заява про перенесення судового засідання у зв`язку з його хворобою, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 10 годину 00 хвилин 19 січня 2026 року. Підтверджуючі документи поважності неявки в судове засідання суду не надано.

19 січня через систему «Електронний суд» від адвоката Янко О.О. надійшла заява про припинення його повноважень як представника ОСОБА_1 у справі №531/1929/25, до якої додано копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, копію доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги №2890/2025-3942226 від 20 червня 2025 року, копію наказу Східного міжрегіонального центру з надання безоплатної правової допомоги №П-БВПД/010/06-3/6 від 15 січня 2026 року про припинення надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_1 за вище вказаним дорученням.

19 січня 2026 року позивач ОСОБА_1 , який про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на аркуші справи 92, до суду не з`явився. Причини неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. У позові та додатках до нього також відсутнє клопотання про розгляд справи без участі позивача.

Інші учасники провадження до суду також не з`явились.

На підставі викладеного, суд приходить до наступних висновків.

Завданнями цивільного судочинства, згідно ст. 2 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-яким іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 6 ЦПК України, суд зобов`язаний поважати честь і гідність учасників судового процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом.

Цивільно процесуальним законодавством учасники справи наділені як процесуальними правами так і процесуальними обов`язками. Частиною 2 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судові засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, надавати суду повні та достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні та інше.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України, передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, дії, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами учасником судового процесу та, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи відсутність підтвердження поважності неявки представника позивача в судове засідання, суд не визнає неявку позивача такою, що є з поважних причин.

Частинами 1, 2 та 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Про дати судових засідань 01 грудня 2025 року та 19 січня 2026 року позивач був повідомлений належним чином, що підтверджується його особистою розпискою на аркуші справи 69 та рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення на аркуші справи 92.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 березня 2021 року у справі №558/9/18.

На підставі викладеного, суд вважає позов таким, що підлягає залишенню без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд не порушує право позивача ОСОБА_1 на повторне звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, як передбачено ст. 4 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 43, 44, 64, 223, 257, 259 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Благоустрій» Вільхівської сільської ради, за участю третьої особи: Вільхівської сільської ради, про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за весь період затримки розрахункузалишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття ухвали суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя