Справа № 356/313/25
Провадження № 2/355/60/26
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

13 січня 2026 року селище Баришівка

Баришівський районний суд Київської області у складі:

головуючої судді Цирулевської М. В.,

за участю:

секретаря судового засідання Старенької С. М.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Баришівка цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СВЕА ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,

УСТАНОВИВ:

16 травня 2025 року до суду надійшли матеріали справи № 356/313/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СВЕА ФІНАНС», за підписом представника позивача, адвоката Петренко Наталії Сергіївни (а.с. 2-7).

Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 21.05.2025 відкрито провадження (спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін) в означеній справі, судове засідання призначено на 19.06.2025 (а.с. 65-66).

У судове засідання 19.06.2025, а в подальшому у судове засідання 27.08.2025 сторони та/або їх представники не з`явилися, про дату та час судових засідань були повідомлені належним чином. Відповідач не повідомив причини неявки, клопотань не надходило.

У позовній заяві, поданій через систему «Електронний суд», міститься клопотання про розгляд справи без участі представника позивача, проти заочного розгляду справи позивач не заперечує.

28 серпня 2025 року представник відповідача, адвокат Рева Інна Олександрівна, через канцелярію суду подала письмові пояснення у справі (а.с. 96-103), відповідно до яких сторона відповідача заперечує факт укладення кредитного договору ОСОБА_1 та отримання ним кредитних коштів, зазначає про те, що наразі очевидним є те, що викрадені копії паспорту та ідентифікаційного коду позивача використані для оформлення на його ім`я спірного кредитного договору.

Крім того, у письмових поясненнях, окрім іншого, представник відповідача зазначає про те, що реєстр боржників, за яким на користь позивача відступлено право вимоги за кредитним договором, не оформлений як витяг, не містить всієї необхідної інформації/копій всіх сторінок, фактично ставлячи під сумнів відповідність поданої копії оригіналу.

23 вересня 2025 року до суду через систему «Електронний суд» подана заява про проведення засідання у відсутність відповідача та представника відповідача, за підписом представника відповідача, адвоката Рева І. О. (а.с. 111).

У судове засідання 24.09.2025 сторони та/або їх представники не з`явилися. Інших клопотань та/або заяв до суду не надходило.

З огляду на вказані обставини, судом, за результатом аналізу матеріалів справи, при вирішенні питання щодо можливості розгляду справи без участі сторін та/або їх представників, визначена доцільність явки сторін у судове засідання у цій справі, оскільки викладені у позові обґрунтування позовних вимог, а також фактичні заперечення проти позову, викладені у письмових поясненнях відповідача потребують дослідження за участю сторін (зокрема, в частині укладення кредитного договору, в тому числі, дотримання процедури/ідентифікації особи-позичальника, фактичного отримання відповідачем кредитних коштів, обставин відступлення права вимоги, наявності оригіналу реєстру боржників до договору факторингу, його повного змісту тощо).

Окремо та додатково суд зауважив, що зважаючи на заперечення відповідача проти переходу до позивача прав вимоги за кредитним договором, суд запропонував стороні позивача надати до огляду в судовому засіданні оригінал реєстру боржників від 29.08.2024, що є додатком до договору факторингу № 01.02-26/24 від 29.08.2024.

Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 24.09.2025 явку сторін у судове засідання визнано обов`язковою, розгляд справи відкладено на 27.10.2025.

Позивачу ухвала суду від 24.09.2025 була надіслана 24.09.2025 через систему «Електронний суд» згідно із всіма контактними даними позивача та його представника, на всі адреси, зазначені у позовній заяві (а.с. 116-122).

У судове засідання 27.10.2025 з`явився відповідач, зважаючи, що не з`явився представник позивача, явку якого визнано судом обов`язковою, розгляд справи відкладено на 28.11.2025.

Позивач про дату, час та місце судового засідання 28.11.2025 повідомлений належним чином; більше того, позивачу повторно направлена ухвала суду від 24.09.2025 про визнання явки сторін обов`язковою (а.с. 129-135).

У судове засідання 28.11.2025 з`явився відповідач, зважаючи, що не з`явився представник позивача, явку якого визнано судом обов`язковою, розгляд справи відкладено на 13.01.2026.

Позивач про дату, час та місце судового засідання 13.01.2026 повідомлений належним чином.

У судове засідання 13.01.2026 з`явився відповідач, зазначив про доцільність вжиття процесуальних заходів зважаючи на неявку представника позивача.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене, позивач, в особі уповноваженого представника тричі не з`явився до суду, після визнання ухвалою суду його явки в судове засідання обов`язковою (зокрема, в судові засідання 27.10.2025, 28.11.2025, 13.01.2026).

При цьому, в ухвалах Баришівського районного суду Київської області від 27.10.2025, 28.11.2025, постановлених в судових засіданнях, суд роз`яснив позивачу, що у разі повторної неявки його представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відтак, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку відповідача, суд зазначає та виснує таке.

Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч.2 ст.2 ЦПК України).

За ч. 1 ст. 44 ЦПК України особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із ч. 3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, виходячи з положень ст. 223, 257 ЦПК України, позовна заява залишається судом без розгляду у разі сукупності певних умов, а саме: належне повідомлення позивача про час та місце проведення судового розгляду; позивач повторно не з`явився у судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності (крім випадку, якщо явка сторони позивача в судове засідання визнана судом обов`язковою).

Слід відзначити, що позивач, як сторона, яка переважно найбільш зацікавлена в розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача втретє поспіль про судове засідання, його неявка у такі засідання за відсутності будь-яких заяв про причини такої неявки, відповідно до ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України імперативно зобов`язують суд залишити позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, враховуючи, що представник позивача, після визнання судом явки сторін в судове засідання обов`язковою, тричі не з`явився до суду без зазначення жодних причин та не надав жодних доказів на підтвердження неможливості прибути в судове засідання, повідомлений про дату, час та місце розгляду справи належним чином, його неявка перешкоджає належному вирішенню спору, суд вважає, що даний позов слід залишити без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Вирішуючи питання щодо можливості повернення суми сплаченого судового збору, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Питання повернення судового збору у разі залишення позову (заяви) без розгляду регулюється статтею 142 ЦПК України. Вказаною нормою не передбачено повернення позивачу (заявнику) судового збору у разі залишення позову (заяви) без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Отже, вирішуючи в ухвалі про залишення позову без розгляду питання про повернення судового збору, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його повернення, оскільки позов залишається без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям представника позивача в судове засідання, явка якого визнана судом обов`язковою.

Зважаючи на все вищевикладене, керуючись ст. 7 Закону України «Про судовий збір», ст. 142, 223, 257, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СВЕА ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторно звернутися до суду з позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 358 ЦПК України.

Повне судове рішення складено та підписано суддею 16.01.2026.

Суддя

Баришівського районного суду

Київської області Марина ЦИРУЛЕВСЬКА