СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-др/759/29/26
ун. № 759/588/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2026 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Чугай В.М., без участі сторін, розглянувши заяву представника позивача - адвоката Басараб Наталії Володимирівни про ухвалення додаткового рішення, подану у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування.

24 грудня 2025 року до Святошинського районного суду міста Києва через підсистему «Електронний суд» надійшла заява представника позивача - адвоката Басараб Н.В. про ухвалення додаткового рішення, яка обґрунтована тим, що під час виконання рішення суду Одинадцятою київською державною нотаріальною конторою отримано від банку відповідь, з якої вбачається, що вкладам в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 присвоєні номери рахунків IBAN, а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та видано картки з номерами НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 .

На підставі викладеного представник позивача просила суд постановити додаткове рішення у справі, визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_8 ; зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на спадкове майно, а саме: НОМЕР_1 , з грошові вклади на рахунку НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та карткових рахунках номерами НОМЕР_6 , НОМЕР_5 , НОМЕР_7 з відповідними відсотками в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 .

У відповідності до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

У зв`язку із перебуванням судді Горбенко Н.О. у щорічній відпустці та на лікарняному, вказану заяву фактично передано суді 12.01.2026 року.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 13 січня 2026 року відкрито провадження за заявою та призначено її розгляд у судовому засіданні. Постановлено повідомити учасників справи про призначене судове засідання.

Представник позивача до початку судового засідання подала заяву про проведення судового засідання без її участі, вимоги заяви підтримала та просила задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду. Про причини своєї неявки суд не повідомили.

Відповідно до ч. 4 ст. 270 ЦПК України у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Зважаючи на положення ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось у зв`язку із неявкою учасників справи у судове засідання.

Повно та всебічно дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 05 червня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування - задоволено. Встановлено факт спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , із спадкодавцем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , з січня 2006 року по день смерті останнього ІНФОРМАЦІЯ_2 . Визнано за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_8 ; зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на спадкове майно, а саме: квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ; грошові вклади на рахунку № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 з відповідними відсотками в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 за договором № SAMDNWFD500 від 08/05/2014 року; приватизаційний майновий сертифікат серії КІ № 1071550 на ім`я ОСОБА_2 .

24 грудня 2025 року від представника позивача - адвоката Басараб Н.В. надійшла заява про ухвалення додаткового рішення.

Суд зауважує, що заява представника позивача не містить вказівки на пункт частини 1 статті 270 ЦПК України за якою адвокат Басараб Н.В. вважає, що слід ухвалити додаткове рішення суду.

Одночасно з тим, зміст заяви вказує на те, що представник позивача могла звернутись до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 270 ЦПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення.

Процесуальне законодавство визначає вичерпний перелік підстав для ухвалення додаткового рішення. Додаткове рішення може бути ухвалено лише у випадках і за умов, передбачених вказаною статтею, і не може змінювати по суті основне рішення або містити в собі висновки про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні.

Додаткове рішення суду - це акт правосуддя, яким усуваються недоліки судового рішення, пов`язані з порушенням вимог його повноти. Додаткове рішення суду ухвалюється тоді, коли суд не вирішив усі заявлені вимоги у справі або не розв`язав окремі процесуальні питання.

Суд не вправі під виглядом додаткового рішення змінити зміст рішення або вирішити нові питання, що не досліджувалися в судовому засіданні.

Вимоги заяви про ухвалення додаткового рішення обґрунтовані тим, що під час виконання рішення суду Одинадцятою київською державною нотаріальною конторою отримано від банку відповідь, з якої вбачається, що вкладам в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 присвоєні номери рахунків IBAN, а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та видано картки з номерами НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 .

Під час судового слухання було встановлено, що у ОСОБА_2 наявні грошові вклади на рахунку № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 за договором № SAMDNWFD500 від 08/05/2014 року (а.с. 22-23, 24-25).

Інша інформація на час розгляду справи надана не була.

Крім того, представник позивача - адвокат Басараб Н.В. самостійно вказала, що вже під час виконання судового рішення, а не під час його розгляду, було встановлено, що вкладам в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 присвоєні номери рахунків IBAN, а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та видано картки з номерами НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 .

Вказані докази не подавались та не досліджувались судом під час розгляду справи.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 липня 2023 року у справі № 904/8884/21 (провадження № 12-39гс22) зазначено, що за загальним правилом у судовому рішенні повинні бути розглянуті усі заявлені вимоги, а також вирішені всі інші, зокрема й процесуальні питання. Неповнота чи невизначеність висновків суду щодо заявлених у справі вимог, а також не вирішення окремих процесуальних питань, зокрема розподілу судових витрат, є правовою підставою для ухвалення додаткового судового рішення (постанова).

У постанові Верховного Суду від 18 квітня 2019 року у справі № 464/944/17 (провадження № 61-4050св19) зроблено висновок щодо застосування статті 270 ЦПК України та вказано, що «додаткове рішення може бути ухвалено судом лише після прийняття рішення по суті спору та за наявності перелічених у частині першій статті 270 ЦПК України підстав».

У постанові Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 756/4441/17 (провадження № 61-17081св18) зроблено висновок про те, що додаткове рішення - це акт правосуддя, яким усуваються недоліки судового рішення, пов`язані з порушенням вимог щодо його повноти. Водночас, додаткове рішення не може змінити суті основного рішення або містити в собі висновки про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні.

Оскільки до заяви про ухвалення додаткового рішення представник позивача - адвокат Басараб Н.В. долучила нові докази, які не були предметом судового розгляду, п. 1 ч. 1 ст. 270 ЦПК України до даних правовідносин не застосовний.

Крім того, позовна вимога про визнання за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_8 ; зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на спадкове майно, а саме: НОМЕР_1 , з грошові вклади на рахунку НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та карткових рахунках номерами НОМЕР_6 , НОМЕР_5 , НОМЕР_7 з відповідними відсотками в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 - не заявлялась.

Таким чином, представник позивача порушила питання про ухвалення у справі додаткового рішення з підстав, що не передбачені частиною першою статтею 270 ЦПК України.

Відтак, у задоволенні заяви про ухвалення додаткового рішення слід відмовити з вищезазначених підстав.

Керуючись ст. 270 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача - адвоката Басараб Наталії Володимирівни про ухвалення додаткового рішення, подану у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.О.Горбенко