Провадження № 2/361/6541/24
У Х В А Л А

15 січня 2026 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Гізатуліної Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Охріменко Є.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

У грудні 2024 року адвокат Головченко А.О. від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області із зазначеним позовом.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 грудня 2024 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Дутчаку І.М.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 27 грудня 2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до розпорядження керівника апарату суду Овдієнко Л.П. від 06 серпня 2025 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, у зв?язку із звільненням судді ОСОБА_5 у відставку, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 серпня 2025 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Гізатуліній Н.М.

Ухвалою суду від 13 серпня 2025 року справу прийнято до провадження в порядку загального позовного провадження, надалі розгляд справи призначено 15 січня 2026 року о 12 год. 30 хв.

У підготовче судове засідання позивач не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлений належним чином. Представник позивача адвокат Шульга А.О. подав заяву про направлення справи за підсудністю та її розгляд без його участі.

Відповідачка ОСОБА_2 у підготовче судове засідання не з`явилась, про дату та час судового засідання повідомлена належним чином, причини неявки суду невідомі.

Відповідачка ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , у підготовче судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлена належним чином. Суд враховує, що 05 січня 2026 року Вх. № 353 до суду ОСОБА_3 подала заяву про розгляд справи без її участі, при прийнятті рішення покладається на розсуд суду.

Враховуючи, тривалість розгляду справи, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутність позивача, його представника та відповідачки ОСОБА_2 .

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно ст. 1272 Цивільного кодексу України (далі ЦК України).

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку встановленому ст. 1269 ЦК України звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до ст. 66 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини.

Звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Стаття 125 Конституції України встановлює, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом. Згідно зі статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Принцип територіальності забезпечує територіальне розмежування компетенції судів загальної юрисдикції і зумовлений потребою доступності правосуддя на всій території України.

Принцип територіальності реалізується через правила територіальної юрисдикції (підсудності) справ.

Правила територіальної підсудності визначають розмежування компетенції судів першої інстанції щодо розгляду справ, підвідомчих загальним судам, за територіальною ознакою. Крім того, правила територіальної підсудності дають можливість визначити конкретний місцевий суд, який повинен розглядати справу як суд першої інстанції.

Кожен місцевий чи апеляційний суд має свою територіальну юрисдикцію (підсудність), тобто поширює свою компетенцію на правовідносини, що виникли чи існують на певній території. Це є важливою гарантією для вирішення судових спорів у розумні строки в умовах ускладнення правових відносин і збільшення правових конфліктів.

Порушення судами правил територіальної юрисдикції має наслідком обов`язкове скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд (ст. 378, п. 6 ч. 1 ст. 411 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

При цьому, виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном, що відповідає висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18.

У постанові Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року у справі № 296/1657/18 дійшов висновку про те, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, зокрема і до позовів про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Таким чином, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають з приводу нерухомого майна.

Відповідно до ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

З огляду на ст. 197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд здійснює дії необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Суд встановив, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті його баби ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадковим майном є квартира АДРЕСА_1 , спадкова справа, після смерті ОСОБА_6 знаходиться у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чорногуз О.В.

Дотриманням судами процесуальних норм інституту підсудності означає дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яке гарантує, що кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» наголосив на тому, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, і, як зазначено Європейською комісією з прав людини у рішенні у справі «Занд проти Австрії» (доповідь від 12 жовтня 1978 року), термін «судом, встановленим законом» у п. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «всю організаційну структуру судів, включно з (...) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (...)».

Спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана. (ст. 32 ЦПК України).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про передачу справи за підсудністю до Оболонського районного суду м. Києва.

Керуючись ст. ст. 27, 31, 196, 197, 258, 259, 260, 293, 294, 353, 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за територіальною підсудністю до Оболонського районного суду м. Києва.

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.М. Гізатуліна