Слобідський районний суд міста Харкова
Провадження № 2/641/906/2026 Справа № 641/9156/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2026 року Слобідський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого - судді Чайка І.В.,

за участю секретаря Чабанової А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу № 641/9156/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності та стягнення грошової компенсації вартості майна,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Слобідського районного суду міста Харкова перебувала цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності та стягнення грошової компенсації вартості майна.

Ухвалою суду від 25.12.2024 позовну заяву було прийнято до провадження, відкрито загальне позовне провадження, з метою виконання вимог ч.1 ст.189 ЦПК України розпочато підготовче провадження у справі.

Ухвалою суду від 24.02.2025 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 19.03.2025 року задоволено клопотання представника відповідача про направлення справи для вирішення питання щодо об`єднання цивільних справ.

Постановою Харківського апеляційного суду від 28.10.2025 року ухвалу Слобідського районного суду міста Харкова від 19.03.2025 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для подальшого розгляду.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 12.11.2025 року, вищевказану справу передано до провадження судді Чайка І.В.

Ухвалою суду від 14.11.2025 року вищевказану цивільну справу прийнято до провадження та призначено судове засідання.

20.01.2026 представником відповідача до суду подано клопотання, в якому вона просила повернутися до стадії підготовчого провадження у справі, надавши відповідачу строк для надання відзиву та надання необхідних документів, які спростовують викладене в позовній заяві та надання клопотань про виклик свідків.

В обґрунтування клопотання зазначила, що відповідач не був повідомлений про проведення підготовчого засідання, оскільки не проживає за адресою реєстрації, на яку судом направлялися повідомлення про виклик, у зв`язку з чим відповідач був позбавлений права подати відзив та документи, які спростовують викладене у позовній заяві та які надаються в підготовчому засіданні.

20.01.2026 представником позивача надані заперечення на клопотання представника відповідача про повернення на стадію підготовчого засідання, в яких вона зазначила, що доводи відповідача щодо його необізнаності про розгляд справи є необґрунтованими, оскільки в його інтересах в судових засіданнях приймала участь його представник ОСОБА_3 . Враховуючи викладене, просила відмовити у задоволенні вищезазначеного клопотання представника відповідача.

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила розглянути клопотання за її відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила розглянути клопотання за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Пунктами 6,7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України, підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про:1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі N 234/11607/20 (провадження N 61-15126св21), зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод".

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі Жоффре де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року). Верховний Суд дійшов висновку, що згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Враховуючи вищевикладене, з метою дотримання прав учасників справи, зокрема, право відповідача на подання відзиву та надання необхідних документів, які спростовують викладене в позовній заяві та надання клопотань про виклик свідків, враховуючи неможливість вчинення цих процесуальних дій на стадії судового розгляду, суд вважає за необхідне повернутися до стадії підготовчого провадження.

Керуючись ст. 189, 200, 260, 261 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача про повернення до стадії підготовчого провадження по цивільній справі № 641/9156/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності та стягнення грошової компенсації вартості майна - задовольнити.

Повернутися на стадію підготовчого провадження у цивільній справі № 641/9156/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності та стягнення грошової компенсації вартості майна.

Підготовче засідання у справі призначити на 11 годину 30 хвилин 18 лютого 2026 року.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -І. В. Чайка