"19" січня 2026 р. Справа № 363/919/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2026 року Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Свєтушкіної Д.А., за участі секретаря Галай О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгород заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Вишгородського районного суду від 12 травня 2025 року у цивільній справі № 363/919/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

УСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області від представника відповідача адвоката Сікорської І.С. надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Вишгородського районного суду від 12 травня 2025 року у цивільній справі № 363/919/25 за позовом ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, в якому просить роз`яснити, чи є вказане рішення заочним чи ні.

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Згідно ч. 3 ст. 271 ЦПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Дослідивши матеріали справи та подану позивачем заяву, суд прийшов до наступного.

Судом встановлено, що заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 12 травня 2025 року у цивільній справі № 363/919/25 задоволено позовом ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» заборгованість у розмірі 27 000 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 422,40 грн.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 грудня 2025 року відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті апеляційної скарги на вказане рішення, роз`яснено особі, що подала апеляційну скаргу, що заочне рішення може бути переглянуте судом першої інстанції за його письмовою заявою у відповідності з вимогами ст. 284, 285 ЦПК України і лише у разі залишення судом першої інстанції такої заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року у справі №233/3676/19 вказано, що необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.

Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Отже, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Отже, роз`ясненню підлягають лише ті судові рішення, які набрали законної сили та які підлягають виконанню у випадку, якщо вони не виконані або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в постановлене рішення.

Системне тлумачення положень процесуального закону дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні відповідної неясності і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

У постанові від 20 грудня 2023 року у справі № 400/2839/22 Верховний Суд наголосив щодо наявності критеріїв визначення судом можливості прийняття до розгляду заяви про роз`яснення відповідного судового рішення:

- заява про роз`яснення судового рішення має бути подана особою, щодо якої воно ухвалене, або особою, якою буде здійснюватись його примусове виконання;

- судове рішення має підлягати виконанню, але на момент подання відповідної заяви має бути ще не виконане;

- заявником має бути доведено, що зміст резолютивної частини судового рішення є нечітким або незрозумілим.

Крім того, згідно з висновками, що сформульовані у рішенні ЄСПЛ «BALAN v. The Republic of Moldova (No. 2)» (заява № 49016/10), яке головним чином стосується встановлення правомірності роз`яснення судового рішення, Суд зобов`язаний не допускати порушення принципу правової визначеності під час розгляду заяви про роз`яснення судового рішення. У цій справі ЄСПЛ вказав, що роз`яснення рішення, яке в результаті фактично змінює спосіб його виконання, виходить за межі звичайного тлумачення чи виправлення канцелярських або судових помилок, що має наслідки, несумісні з принципом юридичної визначеності, гарантовані статтею 6 Конвенції.

При цьому з матеріалів справи вбачається, що судом було ухвалено саме заочне рішення, що прямо зазначено у резолютивній частині зазначеного рішення від 12 травня 2025 року, де судом визначено підстави та строки його оскарження з урахуванням правової природи заочного рішення відповідно до ст. 282 ЦПК України. Крім того, в описовій частині рішення суд першої інстанції зазначив: «Суд зі згоди позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи згідно із положеннями статті 280 ЦПК України». Зазначене встановлено також Київським апеляційним судом в ухвалі від 17 грудня 2025 року.

Тож проаналізувавши заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 12 травня 2025 року у цивільній справі № 363/919/25 у взаємозв`язку з мотивами поданої відповідачем заяви про його роз`яснення, суд доходить висновку, що доводи позивача не стосуються питання незрозумілості/нечіткості цього рішення, а стосуються насамперед незгоди відповідача з прийнятим судом рішенням щодо заочного розгляду справи.

З огляду на викладене, враховуючи те, що рішення Вишгородського районного суду Київської області від 12 травня 2025 року у цивільній справі № 363/919/25 не допускає кілька варіантів тлумачення, у ньому викладене рішення суду про заочний розгляд справи, а також в резолютивній частині зазначено строк і порядок подання заяви про перегляд прийнятого заочного рішення, суд дійшов висновку, що таке рішення є зрозумілим та відсутні підстави для його роз`яснення.

Тож заява відповідача про роз`яснення рішення суду задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 260-261, 271 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Вишгородського районного суду від 12 травня 2025 року у цивільній справі № 363/919/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Д.А. Свєтушкіна