Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 673/1437/25
Провадження № 2/670/142/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 січня 2026 року селище Віньківці

Суддя Віньковецького районного суду Хмельницької області Мусієнко М.Б., ознайомившись із позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИЛА:

24.12.2025 в електронній формі через електронний кабінет до Деражнянського районного суду Хмельницької області надійшов позов АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Деражнянського районного суду Хмельницької області від 26.12.2025 справу передано для розгляду за підсудністю до Віньковецького районного суду Хмельницької області, оскільки відповідно до відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 2183624 від 26.12.2025 ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що відноситься до територіальної юрисдикції Віньковецького районного суду Хмельницької області.

Матеріали провадження надійшли до Віньковецького районного суду Хмельницької області 21.01.2026. У позовній заяві АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «АКЦЕНТ-БАНК» просить стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за кредитним договором № АВН0СТ57478096 від 06.10.2021 у сумі 232863 грн 19 коп., з яких:

- 98293 грн 99 коп. загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту);

- 134569 грн 20 коп. заборгованість за відсотками, та судові витрати судовий збір у сумі 2794 грн 36 коп.

За змістом ч. 1 ст. 187 ЦПК України суд відкриває провадження в справі за позовною заявою якщо не встановлено підстав, передбачених ст. 185 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, її повернення, а також для відмови у відкритті провадження у справі згідно зі ст. 186 ЦПК України.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви встановлені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення. У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких підтверджуються відповідно до ч. 3 ст. 62 ЦПК України.

29 грудня 2019 року набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення». Відповідно до цього Закону правила самопредставництва юридичної особи були поширені не тільки на її керівника та членів виконавчого органу, але й на будь-кого іншого, хто уповноважений діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Велика Палата Верховного Суду у справі № 303/4297/20 зауважила, що з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи у цивільному судочинстві можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

Схожа за своїм змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2024 року у справі № 910/16580/23.

Аналіз наведених вище положень дає підстави для висновку, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні, трудовому договорі (контракті) та/або Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи, зокрема, без додаткового уповноваження (довіреності).

За змістом ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу (ч. 2 ст. 60 ЦПК України).

Пунктом 1 частини 1 статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю юридичної особи.

При цьому, ч. 3 ст. 62 ЦПК України встановлено, що довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Згідно з ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Частиною 7 статті 62 ЦПК України передбачено, що у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Суд звертає увагу на те, що відповідно п. 1, 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на день подання позову - 90840 грн 00 коп.) та справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на день подання позову - 242240,00 грн 00 коп.).

На даному етапі справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 232863 грн 19 коп. судом малозначною не визнано.

Відтак АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «АКЦЕНТ-БАНК» може звертатись до суду з даним позовом та брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, яким є виключно адвокат. Підписант позовної заяви (особа, яка подала позов з використанням системи «Електронний суд») Медведєв Микола Олександрович подав до суду для підтвердження своїх повноважень копію електронної довіреності, проте, у матеріалах провадження відсутні документи, які свідчать про те, що представник позивача Медведєв М.О. діє в порядку самопредставництва або є адвокатом. Для усунення недоліку позовної заяви вказані документи слід надати суду.

Окрім зазначеного, ч. 1 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором через електронний кабінет та на виконання вимог частини першої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України долучив докази направлення позову з додатками відповідачу, а саме опис вкладення у цінний лист, за якими позов з додатками відповідачу направлено на адресу: АДРЕСА_2 .

Натомість, як зазначено вище, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Тобто, позивачем направлено позов з додатками не за місцем проживання відповідача, зареєстрованого в установленому законом порядку, що позбавляє можливості останнього скористатись правами, визначеними статтею 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Тому, для усунення недоліку позовної заяви, позивачу необхідно направити листом з описом вкладення позов з додатками відповідачу на адресу: АДРЕСА_1 , докази чого надати суду.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позовна заява АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором подана з порушенням вимог ч. 2 ст. 175, ч. 1, 7 ст. 177 ЦПК України, то вказану заяву відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України необхідно залишити без руху, надавши заявнику строк десять днів з дня вручення даної ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Керуючись ст. 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання ухвали суду для усунення зазначених у ній недоліків.

Роз`яснити заявнику, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк заявник виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Відповідно до положень ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мар`яна МУСІЄНКО