№ провадження 2/646/1837/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2026 року м.Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова в особі судді Клімової С.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю « Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

16.01.2026 року з Пересипського районного суду міста Одеси за підсудністю надійшла справа за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю « Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

За результатами автоматизованого розподілу справи головуючим у справі визначено суддю Клімову С.В..

Відповідно до ст. 4 ч. 1 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з вимогами ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим місцем проживання, або перебування, якщо інше не передбачено законом.

На виконання вимог ч. 6 ст.187 ЦПК України суд направив запит до Єдиного демографічного реєстру про надання відомостей щодо реєстрації місця проживання відповідача.

Відповідно до отриманої відповіді за № 2248704 від 19.01.2026 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до постанови Верховної Ради України від 17липня 2020року №807-ІХ«Про утворення та ліквідацію районів» в Україні утворено 136 нових (з них 17 на тимчасово окупованій території АРК, Донецької та Луганської областей) та ліквідовано існуючі 490 районів.

Так, у Харківській області утворено Куп`янський район, до складу якого увійшла Дворічанська селищна громада, у підпорядкуванні якої і знаходиться селище Дворічна Куп`янського району Харківської області.

Згідно з частиною сьомою зазначеної постанови, вона набирає чинності з дня, наступного за днем її опублікування, крім підпункту 1 пункту 1 та підпункту 1 пункту 3, які набирають чинності з моменту повернення тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим під загальну юрисдикцію України. 19 липня 2020 року зазначена постанова набрала чинності.

Відповідно до статті 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом. Суд утворюється, реорганізовується і ліквідовується законом, проект якого вносить до Верховної Ради України Президент України після консультацій з Вищою радою правосуддя.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» також передбачено, що судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Відповідно до статті 19 цього ж Закону суд утворюється і ліквідовується законом. Проект закону про утворення чи ліквідацію суду вносить до Верховної Ради України Президент України після консультацій з Вищою радою правосуддя. Місцезнаходження, територіальна юрисдикція і статус суду визначаються з урахуванням принципів територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Підставами для утворення чи ліквідації суду є зміна визначеної цим Законом системи судоустрою, необхідність забезпечення доступності правосуддя, оптимізації видатків державного бюджету або зміна адміністративно-територіального устрою. Утворення суду може відбуватися шляхом створення нового суду або реорганізації (злиття, поділу) судів.

Наведені норми слід розуміти таким чином, що система судоустрою хоча і будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності, однак на практиці вона не завжди може співпадати з існуючим адміністративно-територіальним поділом держави.

Зміна ж адміністративно-територіального устрою може бути лише підставою для перегляду існуючої системи судоустрою в порядку визначеному Конституцією та законами України.

Таким чином, як вказував у листі від 22.07.2020 голова Ради суддів України, до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Слід також зауважити, що в силу ст. 378 ЦПК України, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності), судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Згідно з рішенням Вищої Ради Правосуддя № 399/0/15-23 від 20 квітня 2023 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» територіальна підсудність судових справ Дворічанського районного суду Харківської області змінена та наразі відноситься до Індустріального районного суду міста Харкова.

За таких обставин суддя вважає, що дана справа не підсудна Основ`янському районному суду міста Харкова, оскільки як вбачається з матеріалів зареєстрованим місцем проживання вцдповідача є: АДРЕСА_1 , що відноситься до Дворічанської селищної громади, а тому дану цивільну справу слід направити за підсудністю до Індустріального районного суду міста Харкова.

Згідно ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 27, п. 1 ч. 1 ст. 31, 187 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали цивільної справи за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю « Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договоромпередати за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Індустріального районного суду міста Харкова (м. Харків, пр. Архітектора Альошина, 7).

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк, з дня винесення ухвали, у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://cz.hr.court.gov.ua

Суддя С.В. Клімова