Провадження №: 2/755/1249/26
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"16" січня 2026 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Гната Хоткевича, буд. 20) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду міста Києва звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд:

«Визнати протиправними діяння відповідача щодо нарахування плати за послугу з постачання теплової енергії з неналежним і неточним оформленням щомісячних рахунків на оплату, що виставлялися споживачеві до оплати, без врахування належних первинних документів та з порушенням порядку розподілу обсягів тепла, доставленого до будинку між споживачами багатоквартирного будинку.

Зобов`язати відповідача здійснити перерахунок комунальних платежів за надання ОСОБА_1 - споживачу з особовим рахунком № НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , послуг з постачання теплової енергії за період з 01 січня 2017 року по 30 листопада 2025 року (з деталізацією) у чіткій відповідності до вимог законодавства України та скласти акт з деталізацією цих платежів за кожний місяць такого перерахунку.»

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Марфіної Н.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.»

Ухвалою судді Дніпровського районного суду міста Києва Марфіної Н.В. від 12 січня 2026 року задоволено заявлений нею самовідвід.

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Суд враховує положення частин 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

За таких обставин, враховуючи вимоги частин 1- 4 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, з прохальної частини позовної заяви вбачається клопотання про витребування доказів, а саме витребування у відповідача первинних та розрахункових документів, а також інформацію, дані, оформлені та завірені належним чином, на підставі яких формувалася ціна (вартість) комунальної послуги з постачання теплової енергії та виставлялася до оплати споживачу ОСОБА_1 (особовий рахунок № НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 ) за період з 01 січня 2017 року по 30 листопада 2025 року, а саме:

1. Показання будинкового (загальнобудинкового) приладу обліку теплової енергії за кожен місяць;

2. Розподільчі відомості (розрахунки) обсягу теплової енергії, що припадає на квартиру позивача, за кожен місяць (з коефіцієнтами розподілу, якщо застосовувалися);

3. Щомісячні розшифровки нарахувань (розрахункові книжки / відомості) із зазначенням: застосованого тарифу, обсягу Гкал, площі квартири, пільг/субсидій (якщо нараховувалися).

4. Журнали обліку роботи обладнання (систем теплопостачання), оформлені відповідно до форм, затверджених законодавством України та внутрішнього діловодства на підприємстві.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про витребування доказів тощо. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). (ч.3, 5 ст.177 ЦПК України)

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

Клопотання про витребування доказів не відповідає формі та змісту, визначеним ст.183 ЦПК України.

Крім того, в клопотанні не зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу, оскільки поставлені позивачем відповідачу в листі від 26.09.2025 питання не співпадають з доказами, які позивач просить витребувати в позовній заяві.

Тому клопотання про витребування доказів не підлягає задоволенню.

Крім того, в позовній заяві міститься клопотання про допит позивача в якості свідка, розгляд справи з викликом сторін.

Розглянувши клопотання позивача в цій частині, суд звертає увагу, що необхідність розгляду цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін повинна бути належним чином обґрунтована із зазначенням конкретних підстав, які ускладнюють чи унеможливлюють повний та всебічний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Статтею 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.5, 6ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Обґрунтовуючи наведене в позовній заяві клопотання, позивач просив допитати його у судовому засіданні в якості свідка, зазначивши, що позивач під присягою може підтвердити все вказане в позовній заяві та обставини і суть спору.

Розглядаючи заяву про виклик свідка, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Згідно вимог ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Суд вирішує питання про виклик свідка в ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Сторони, треті особи та їх представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи. (ст. 92 ЦПК України)

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі ZIBERI AND OTHERS v 'THE FORMER YUGOSLAV REPUBLIC OF MACEDONIA від 23.05.2017 зазначено, що вимога справедливого суду не покладає на суд обов`язок заслухати свідка, тільки тому, що сторона заявила клопотання. Де сторона наполягає на участі в судовому засіданні свідків чи дослідженні інших доказів (наприклад, експертний висновок), це є прерогативою національних судів, щоб вирішити, чи є це необхідним або доцільним. Національний суд є справедливим, за умови дотримання положень Конвенції, також і у випадку відмови у виклику свідків, запропонованих захистом, наприклад, на тій підставі, що суд вважає їх показання навряд чи допоможуть у з`ясуванні істини.

Заява про допит позивача в якості свідка є необґрунтованою, адже позивачем не зазначено, які саме обставини, враховуючи предмет позову, може підтвердити позивач як свідок та чи можуть його показання мати значення для вирішення спірних правовідносин.

Більше того, обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На підставі викладеного, клопотання позивача в цій частині задоволенню не підлягає, оскільки, як передбачає частина 8 статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, допит свідків.

В той же час, дана справа за своїм предметом та характером спірних правовідносин, в розумінні положень закону, не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін, а в задоволенні заяви позивача про його допит як свідка, судом відмовлено.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як з викликом так і без виклику учасників справи, спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позову та на підтвердження обставин, викладених у такому позові, у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується своїми правами, передбаченими ЦПК України.

Оскільки характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з викликом сторін, доводи, зазначені позивачем не є безумовними для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, у задоволенні клопотання позивача про розгляд даної справи з викликом сторін слід відмовити.

Також позовна заява містить клопотання про залучення третьої особи НКРЕКП.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Проте, позивачем не зазначається, яким чином рішення в цій справі може вплинути на права та/ або обов`язки Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та за матеріалами позовної заяви такі обставини не встановлені.

При цьому суд також ураховує, що в позовній заяві НКРЕКП не визначено як учасник справи.

Враховуючи викладене, суд не вбачає визначених законом підстав для залучення третьої особи.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомлення (виклику) сторін.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

В задоволенні викладених у позовній заяві клопотань позивача - відмовити.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 ЦПК України, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: