Справа № 750/5329/25
Провадження № 2-п/750/11/26
У Х В А Л А

19 січня 2026 року м. Чернігів

Деснянський районний суд м. Чернігова у складі судді Слісаря А.В. перевірив заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі №750/5329/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

в с т а н о в и в:

У січні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення по справі №750/5329/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

В обґрунтування заяви зазначив, що з заочним рішенням суду від 21.05.2025 року не згоден, оскільки воно прийнято з порушенням норм матеріального та норм процесуального права, без встановлення фактичних обставин справи, за відсутності належних доказів. За характером роботи часто перебуває у відрядженням, а тому не отримував жодних викликів чи повідомлень про час та місце розгляду справи. Також зазначив, що розрахунок пені здійснено без урахування штрафу стягнутого на користь стягувача. В своїй заяві просив поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду, оскільки копію заочного рішення суду отримав лише 15.12.2025 року.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Заочним рішенням суду від 21.05.2025 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 неустойку (пеню) за прострочення по виплаті аліментів у розмірі 65645,44 грн. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи копію заочного рішення від 21.05.2025 року відповідач ОСОБА_1 отримав 15.12.2025 року проте заяву про перегляд заочного рішення суду подав 15.01.2026 року, тобто після двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Під процесуальним строком розуміють строк, в межах якого вчиняються певні процесуальні дії.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (стаття 127 ЦПК України)

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Заява про перегляд заочного рішення за формою і змістом повинна відповідати вимогам цього Кодексу.

До заяви додається, зокрема у разі пропуску строку на подання заяви, клопотання про його поновлення.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на оскарження рішення суду без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із такого: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) потрібно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Згідно зі статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, процесуальним законом встановлені часові обмеження на вчинення тих чи інших процесуальних дій, зокрема на подання заяви про перегляд заочного рішення, у разі недотримання яких суд виключно за обґрунтованим клопотанням та в межах доводів заявника може поновити строк на звернення до суду.

Указані висновки викладено у постанові Верховного Суду від 02.12.2022 у справі № 303/5074/17-ц, провадження № 61-6675св22.

Велика палата ВС у постанові від 12.06.2024 року у справі № 756/11081/20 дійшов висновку, що наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення є залишення такої заяви без розгляду.

Ураховуючи, що заявником не наведено поважних підстав пропуску строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення суду, а лише зазначено, що з об`єктивних причин не мав можливості подати заяву вчасно, наявні підстави залишити без розгляду заяву

ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі №750/5329/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Керуючись статтями 126-127, 258-261, 352-354 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі №750/5329/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів залишити без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів в порядку, встановленому статтею 354 ЦПК України.

Суддя А.В. СЛІСАР