Справа № 766/6929/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2026 м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Рядчої Т.І.,

за участю секретаря судового засідання Рожок О.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Херсонського ліцею №1 Херсонської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Управління освіти Херсонської міської ради про відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просила стягнути на її користь з відповідача в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої смертю особи на виробництві 500000 грн без утримання податків та зборів фізичних осіб.

16 березня 2017 року з матір`ю позивачки, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1, у Херсонській гімназії № 1 ХМР, правонаступником якої є Херсонський ліцей № 1 ХМР, стався нещасний випадок із смертельним наслідком (померла в лікарні ІНФОРМАЦІЯ_2.). 26 травня 2021 року Херсонський апеляційний суд постановив визнати нещасний випадок, що стався з вчителем математики Херсонської гімназії № 1 ХМР, ОСОБА_2 , 16 березня 2017 року, таким, що пов`язаний із виробництвом (справа № 766/9872/20). 06 жовтня 2021 року Верховний Суд України своєю Постановою підтвердив правильність висновків Херсонського апеляційного суду, залишивши його постанову без змін.

Після смерті матері позивачка зазначила тяжких моральних страждань, оскільки смерть рідної людини завдала сильного емоційного та психічного потрясіння, яке позивачка відчуває до теперішнього часу, вона залишилась без материнського піклування та підтримки, живе з почуттям туги та жалю за матір`ю. Окрім того, позивачка з мамою були близькими людьми, як мама і донька, завжди радилися одна з одною, підтримували одна одну в тяжкі хвилини, раділи разом, сумували разом, допомагали одна одній завжди і в усьому. Факт смерті вчителя ОСОБА_2 потерпілої від нещасного випадку на виробництві встановлений Актом про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, що передбачає право членів сім`ї померлої на відшкодування їм моральної шкоди. Крім того, нещасний випадок з ОСОБА_2 стався під час виконання трудових обов`язків у Херсонській гімназії № 1 ХМР, з якої не знімається обов`язок виконувати вимоги ч. 2 ст. 153 КЗпП України та ст. 13 Закону України «Про охорону праці» щодо обов`язку власника або уповноваженого ним органу створити на робочому місці умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці й нести відповідальність у вставленому законом порядку за їх невиконання. Враховуючи зазначене, просить задовольнити позов та стягнути моральну шкоду, яку вона оцінює в 500000 грн.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13.05.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.01.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представник відповідача Херсонського ліцею №1 Херсонської міської ради директор Н.В. Устинова надала до суду відзив, в якому просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Представник зазначила, що позивачем не доведено, якими саме діями/бездіяльністю відповідача їй спричинено шкоду. З Акту спеціального розслідування нещасного випадку від 19.10.2021 вбачається відсутність протиправної поведінки відповідача у настанні смерті ОСОБА_2 . Незадовільний стан здоров`я загиблої перебуває у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з її смертю, яка наступила в наслідок його різкого погіршення. Встановлено, що безпосереднім чинником для погіршення стану здоров`я ОСОБА_2 був конфлікт із родичами одного із учнів. Щодо відшкодування розміру моральної шкоди у сумі 500000 грн представник зазначив, що зазначена сума є занадто завищена і має бути зменшена судом, враховуючи вимоги розумності та справедливості. Крім цього, просила застосувати строки позовної давності.

Позивачка надала до суду відповідь на відзив, в якому зазначила, що наявність Акта про нещасний випадок з ОСОБА_2 , пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1 свідчить про те, що особою, яка допустила порушення, в тому числі і обов`язку з контролю за додержанням вимог нормативних актів про охорону праці, є роботодавець. Треба зазначити про те, що нещасний випадок зі смертельним наслідком стався під час перебування ОСОБА_2 у трудових відносинах з відповідачем, а отже, наявні правові підстави для відшкодування відповідачем моральної шкоди позивачці як доньки загиблої, з урахуванням глибини та тривалості моральних страждань, яких вона зазнала внаслідок смерті мами. Роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці (частина перша статті 13 Закону України «Про охорону праці»). Окрім того, у матеріалах спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 16.03.2017р. з вчителем математики Херсонської гімназії № 1 ХМР ОСОБА_2 на робочому місці під час виконання нею свої посадових обов`язків, міститься Протокол про адміністративне правопорушення від 05.04.2017р., Постанова про накладення адміністративного стягнення від 07.04.2017р. та квитанція № 40 про сплату штрафу від 12.04.2017р., з яких стає зрозумілим, що Адміністрація гімназії в особі в.о. директора ХГ №1 ХМР заступник директора Войтович Л.В. несвоєчасно надала повідомлення про нещасний випадок із смертельним наслідком, чим порушила ст.. 41 КУпАП, була оштрафована, і не оспорила вказані документи в суді, отже визнала свою провину, оскільки заплатила штраф, що підтверджується квитанцією. Смерть людини, неминуче завдає моральних страждань близьким родичам, що ґрунтується на загальних людських засадах, що не потребує доведення жодними додатковими доказами. Життя і здоров`я людини найвища соціальна цінність, невід`ємні два поняття. Немає вартості життю людини та вартості втраченому здоров`ю. Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як не має і не може бути точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною. Розмір моральної шкоди не може бути точно обчислений чи вирахуваний, оскільки життя людини є безцінним. Однак має враховуватись загально встановлена в нашій державі практика компенсації членам сім`ї загиблих осіб. Зокрема, нашою державою встановлений орієнтовний розмір компенсації членам родини у разі загибелі особи при виконанні своїх професійних обов`язків. Така сума Державою встановлена у розмірі 15000000, 00 грн. Отже, Держава вважає, що саме 15 мільйонів гривень є тією сумою, яка може хоча б приблизно компенсувати членам родин загибель їх близьких родичів. Крім цього, відповідно до ст.. 268 ЦК України позовна давність не поширюється: на вимогу про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю.

В судове засідання позивачка не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі.

Представник відповідача директор Н.В.Устинова та представник третьої особи Н.В.Біль в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, в задоволенні позову просили відмовити.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є матір`ю позивачки - ОСОБА_1 , що підтверджується повторним свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 та свідоцтвом про шлюб від 15.07.2006 серії НОМЕР_2 , що підтверджує зміну прізвища позивачки.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 26 травня 2021 року ухвалено визнати недійсним та скасувати Акт Форми Н-1/НП від 22.06.2020 року повторного спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 16 березня (померла в лікарні 18 березня) 2017 року о 10-30 годині у Херсонській гімназії № 1 Херсонської міської ради з вчителем математики ОСОБА_2 ; визнати нещасний випадок, що стався з вчителем математики Херсонської гімназії № 1 Херсонської міської ради, ОСОБА_2 таким, що пов`язаний з виробництвом; зобов`язати Головне управління Держпраці у Херсонській області скласти та видати акт розслідування нещасного випадку, що стався 16 березня 2017 року у Херсонській гімназії № 1 Херсонської міської ради з вчителем математики ОСОБА_2 під час виконання трудових обов`язків, за формою Н-1. Постановою Верховного Суду від 06 жовтня 2021 постанову Херсонського апеляційного суду від 26 травня 2021 року залишено без змін.

19 жовтня 2021 року ГУ Держпраці у Херсонській області складено Акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з вчителем математики ОСОБА_2 16 березня 2017 р. у Херсонській гімназії № 1 ХМР, за формою Н-1/П (пов`язаний із виробництвом).

Херсонська гімназія № 1 ХМР () у 2024 році змінила свою назву на Херсонський ліцей № 1 ХМР , що підтверджується копією розпорядження начальника Херсонської міської військової адміністрації № 675р від 02.08.2024 року «Про зміну типу закладу освіти та перейменування Херсонської гімназії №1 Херсонської міської ради та затвердження Статуту в новій редакції» та копією Статуту Херсонського ліцею №1 Херсонської міської ради.

Статтею 3 Конституції України, життя і здоров`я людини визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ст. 32, 56, 62 Конституції України гарантується право особи на відшкодування моральної шкоди.

Згідно зі статтею 153 КЗпП України на всіх підприємствах установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесі, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовується працівником, а також, санітарно побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів з питань охорони праці.

Відповідно до статті 173 КЗпП України, шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку. Відповідно до положень статті 13 Закону України «Про охорону праці» саме на роботодавця покладено обов`язок створення на кожному робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці, відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередньо відповідальність за порушення зазначених вимог.

Доказом вини власника може бути, зокрема акт про нещасний випадок на виробництві.

Відсутність прямого причинного зв`язку між завданою позивачці шкодою і протиправною поведінкою відповідача не може бути підставою для відмови у задоволенні позову про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я на виробництві, оскільки до юридичного складу, який є підставою правовідносин по відшкодуванню моральної шкоди, входять моральні страждання працівника або втрата нормальних життєвих зв`язків, або необхідність для працівника додаткових зусиль для організації свого життя. При цьому, вина власника не названа серед юридичних фактів, які входять до такого юридичного складу. Наявність акту про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1 й настання нещасного випадку під час виконання позивачем трудових обов`язків свідчать про те, що особою, яка допустила порушення, в тому числі і обов`язку з контролю за додержанням працівником вимог нормативних актів про охорону праці, є роботодавець (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 червня 2021 року в справі № 235/3191/1).

Відповідно до ст. 1168 ЦК України, моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів. Моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім`єю. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Європейський суд з прав людини зауважив, що оцінка моральної шкоди за своїм характером є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення.

Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд враховує обставини справи, наявність акту про нещасний випадок на виробництві, характер та обсяг страждань, яких зазнала позивачка у зв`язку із втратою матері, а тому дійшов мотивованого висновку, що справедливою сумою компенсації моральних страждань буде 350000,00 грн.

У пункті 163.1 статті 163 ПК України передбачено, що об`єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.

Базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду. Загальний оподатковуваний дохід складається з доходів, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання), доходів, які оподатковуються у складі загального річного оподатковуваного доходу, та доходів, які оподатковуються за іншими правилами, визначеними цим Кодексом (пункт 164.1 статті 164 ПК України та підпункт 164.1.1 цього пункту).

Відповідно до пункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 ПК України зі змінами, внесеними згідно із Законом України від 16 січня 2020 року № 466 ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві», який набрав чинності 23 травня 2020 року, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом.

У попередній редакції зазначена норма права передбачала, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю.

Отже, з 23 травня 2020 року пункт «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 ПК України доповнено словами «а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом», тобто суми відшкодування моральної шкоди підлягають оподаткуванню.

Чинним податковим законодавством передбачено, що суми відшкодування немайнової (моральної) шкоди, стягнуті на підставі судового рішення, включаються до оподатковуваного доходу платника податку, відповідно підлягають оподаткуванню, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування шкоди життю та здоров`ю. Враховуючи те, що у справі спір стосується відшкодування моральної шкоди, завданої платнику податків (доньці) внаслідок смерті її матері, тобто відшкодування шкоди найвищого ступеня, заподіяної життю та здоров`ю, тому зміни в податковому законодавстві не поширюються на оподаткування сум, які за рішенням суду спрямовуються на відшкодування моральної шкоди, завданої позивачу внаслідок смерті її матері. Аналогічний висновок міститься в постанові ВС від 23.12.2022 по справі №566/800/21.

Щодо заяви представника відповідача про сплив позовної давності, суд зазначає, що відповідно до ст. 268 ЦК України позовна давність не поширюється: на вимогу про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю. Тому в даному випадку наслідки спливу позовної давності не застосовуються.

Згідно з ч.1, 2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач від сплати судового збору звільнений, тому з відповідача підлягає стягненню судовий збір у сумі 70 процентів від задоволених вимог на користь держави, що складає 3500 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 268, 1168 ЦК України, ст.ст. 153, 173 КЗпП України, ст. 13 ЗУ «Про охорону праці», керуючись ст.6-13, 81, 89, 133, 141, 258, 259, 263, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з Херсонського ліцею №1 Херсонської міської радина користь ОСОБА_1 моральну шкоду, завдану смертю особи на виробництві в сумі 350000,00 (триста п`ятдесят тисяч) грн без утримання податків та зборів фізичних осіб.

Стягнути з Херсонського ліцею №1 Херсонської міської радина користь держави судовий збір у розмірі 3500 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 )

Відповідач: Херсонський ліцей №1 Херсонської міської ради(адреса реєстрації: Україна, місто Херсон, проспект Святих Кирила та Мефодія, 17б, )

СуддяТ. І. Рядча