Провадження № 2/357/1043/26
УХВАЛА

про передачу цивільної справи за підсудністю

16 січня 2026 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Сомок О. А. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Покровський МВ ДРАЦС Східного МУ МЮ (м. Харків), Служба у справах дітей Межівської селищної ради про визнання батьківства

ВСТАНОВИВ:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Покровський МВ ДРАЦС Східного МУ МЮ (м. Харків), Служба у справах дітей Межівської селищної ради про визнання батьківства.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Сомок О.А.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Дослідивши матеріали справи в порядку вирішення питання про відкриття провадження суд вважає, що справа підлягає направленню за підсудністю, виходячи з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачене законом.

З позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_1 має зареєстроване місце проживання в с.Сухоліси Білоцерківського району Київської області.

Суд зауважує, що ч.1 ст.28 ЦПК України передбачено, що позови про визнання батьківства відповідача можуть пред`являтись також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача. Проте, зазначена норма не підлягає застосуванню, оскільки позивач просить визнати його батьківство відносно дитини. Тому підсудність даної справи визначається за ч.1 ст.27 ЦПК України.

Згідно ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Для визначення місця проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 10.01.2026, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована з 15 вересня 2015 року за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до Рішення Вищої ради правосуддя від 29.07.2025 № 1589/0/15-25 «Про зміну територіальної підсудності судових справ Межівського районного суду Дніпропетровської області» з 04 серпня 2025 року змінено територіальну підсудність судових справ Межівського районного суду Дніпропетровської області шляхом її передачі до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (ст. 125 Конституції України).

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Оскільки зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 знаходиться в адміністративно - територіальній одиниці на яку не поширюється територіальна юрисдикція Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, суд дійшов висновку, що цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Покровський МВ ДРАЦС Східного МУ МЮ (м. Харків), Служба у справах дітей Межівської селищної ради про визнання батьківства територіально не підсудна Білоцерківському міськрайонному суду Київської області.

Відповідно до ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції ( підсудності) іншого суду.

Отже, суд приходить до висновку про те, що справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Покровський МВ ДРАЦС Східного МУ МЮ (м. Харків), Служба у справах дітей Межівської селищної ради про визнання батьківства, підлягає передачі за належною підсудністю до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 27, 31, 32 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Справу №357/18499/25 провадження №2/357/1043/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Покровський МВ ДРАЦС Східного МУ МЮ (м. Харків), Служба у справах дітей Межівської селищної ради про визнання батьківства передати за належною підсудністю до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області (місцезнаходження: вулицяДніпровська, будинок 135, місто Павлоград, Дніпропетровська область, 51400).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Передачу справи здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги-не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду

Київської області Олена СОМОК