Провадження №: 2/755/2187/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залучення третіх осіб

"13" січня 2026 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

Головуючого судді - Хромової О.О.

при секретарі - Церна В.А.

за участі:

представника відповідача адвоката Корєнькова І.А.

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, в залі суду, в порядку загального позовного провадження клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Корєнькова Ігоря Анатолійовича, про залучення до складу учасників справи - третіх оіб, що не заявляють самостійних вимог, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 30 липня 2025 року заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

13 січня 2026 року (вхід. № 1912) до суду від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Корєнькова І.А., надійшло клопотання про залучення до справи третіх осіб, а саме просив залучити до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

На обґрунтування заявленого клопотання зазначив, що 16 січня 2015 року квартиру АДРЕСА_1 добросовісний набувач ОСОБА_1 придбав у громадянина ОСОБА_3 . В свою чергу, ОСОБА_3 04 листопада 2014 року придбав вказану квартиру у ОСОБА_4 , яка 25 квітня 2014 року придбала квартиру у ОСОБА_5 . У разі задоволення позову буде мати місце ланцюгова реакція щодо вимог покупців до продавців про стягнення шкоди. ОСОБА_1 , як добросовісний набувач, отримавши матеріальні збитки, матиме право звернення з вимогою про їх стягнення до продавця ОСОБА_3 , у якого купив дану квартиру. Продавець ОСОБА_3 може звернутися до продавця ОСОБА_4 , яка, як покупець, може звернутися до продавця ОСОБА_5 про стягнення завданих збитків. Таким чином, рішення суду у даній справі матиме вплив на права і обов`язки не лише ОСОБА_1 , а і ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Водночас, у разі незалучення ОСОБА_3 та інших до вказаної справи в якості третіх осіб, рішення суду, ухвалене в даній справі, не буде мати юридичних наслідків для них при розгляді позовів до них, що дасть їм можливість уникнути відповідальності та позбавить ОСОБА_1 можливості отримати відшкодування спричиненої йому шкоди, що порушить права ОСОБА_1 .

З огляду на викладене вимоги клопотання просив задовольнити.

13 січня 2026 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Корєньков І.А., вимоги заявленого клопотання підтримав та просив задовольнити, залучити до складу учасників справи, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог, на стороні відповідача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Позивач ОСОБА_6 та його представник у підготовче засідання не з`явилися, про дачу, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялися належним чином.

Правом на подання письмових заперечень на клопотання також не скористалися.

Вивчивши матеріали справи та вимоги клопотання, заслухавши пояснення представника, суд приходить до такого висновку.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_2 заявлено вимогу про стягнення з ОСОБА_1 на його користь матеріального збитку у розмірі 701 580,00 грн, інфляційних втрат у розмірі 239 591,81 грн та 3 % річних у розмірі 63 199,86 грн. Таким чином, предметом позову у справі є стягнення грошових коштів у сумі 1 004 371,67 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від

23 січня 2024 року по справі № 755/4563/23 за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_8 ,

ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Дніпровська окружна прокуратура міста Києва, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кияшко А.В., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогачов В.В., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Косенко О.О., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сенюк М.В., про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, витребування нерухомого майна шляхом вилучення і передачі спадкоємцю померлого власника та скасування запису та рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від

10 вересня 2024 року, позов задоволено частково, визнано за ОСОБА_7 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру АДРЕСА_1 , витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_7 квартиру АДРЕСА_1 та вирішено питання про розподіл судових витрат.

Водночас, ОСОБА_2 був добросовісним набувачем нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 16 березня 2019 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . На момент укладення вказаного договору ОСОБА_1 не повідомив ОСОБА_2 про судові спори щодо визнання права власності на нерухоме майно, витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння. Отже, на момент укладення вказаного договору ОСОБА_2 не знав і не міг знати про неправомірні дії попередніх власників квартири під час вчинення правочинів щодо такого об`єкту нерухомого майна, та не володів інформацією про судові спори. ОСОБА_2 не знав, що ще в 2008 році ОСОБА_9 , яка є спадкоємцем ОСОБА_7 , втратила контроль над нерухомим майном внаслідок неправомірних дій ОСОБА_5 , поряд з цим відповідач був стороною справи № 755/16178/14-ц. Також ОСОБА_1 не повідомив позивачеві про обставини укладення договору дарування квартири від 12 червня 2008 року між ОСОБА_9 та ОСОБА_5 . Вказаний договір визнано недійним заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 11 серпня 2020 року, тобто, вже після укладення договору купівлі-продажу квартири від 16 березня 2019 року.

Отже, на момент продажу квартири ОСОБА_1 знав про суттєві проблеми, що пов`язані зі спірною квартирою, та свідомо не повідомив про них ОСОБА_2 , у зв`язку із чим, внаслідок продажу, спричинив ОСОБА_2 матеріальну шкоду в розмірі вартості квартири, а саме 701 580,00 грн.

Судом встановлено, що відповідно до копії договору купівлі-продажу квартири від 16 березня

2019 року, посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сенюк М.В., зареєстровано в реєстрі за № 312, ОСОБА_2 купив у ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 . Квартира належала продавцю на праві власності на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О., 16 січня 2015 року за реєстровим № 289.

Суд також враховує, що у пункті 4 вказаного договору зазначено, що продавець стверджує, що від покупця не приховано обставин, що мають істотне значення, до укладення цього договору відчужувана квартира нікому не продана, не подарована, не знаходиться у заставі, під забороною (арештом) не перебуває, її не здано в оренду, щодо неї не ведуться судові спори, як внесок до статутного капіталу юридичних осіб не передана, треті особи не мають прав на відчужувану квартиру.

З копії договору купівлі-продажу квартири від 16 січня 2015 року, посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О., зареєстровано в реєстрі за № 289, встановлено, що ОСОБА_1 придбав спірну квартиру у ОСОБА_3 . Квартира належала продавцю на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко О.О., 04 листопада 2014 року за реєстровим № 1964.

Суд також враховує, що у пункті 4 вказаного договору зазначено, що продавець стверджує, що від покупця не приховано обставин, що мають істотне значення, до укладення цього договору квартира нікому не продана, не подарована, не знаходиться у заставі, під забороною (арештом) не перебуває, її не здано в оренду, щодо неї не ведуться судові спори, як юридична адреса вона не використовується і як внесок до статутного капіталу юридичних осіб не передана, треті особи не мають прав на квартиру, продавець запевняє, що не існує будь-яких обставин, які б унеможливлювали, чи забороняли укладення даного договору, на момент укладення цього договору у квартирі відсутні приховані недоліки.

Водночас, рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 23 січня 2024 року по справі

№ 755/4563/23, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 10 вересня 2024 року, серед іншого, витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_7 на підставі статей 387, 388 ЦК України спірну квартиру.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Згідно із статтею 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має перебувати з однією зі сторін у матеріальних правовідносинах, які в результаті прийняття судом рішення у справі зазнають певних змін. Підставою для вступу (залучення) в судовий процес такої третьої особи є її заінтересованість в результатах вирішення спору - ймовірність виникнення в майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Причому предмет спору повинен бути за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги щодо предмету спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною в даному процесі. Якщо такий спір допускається, то дана особа повинна мати становище співучасника у справі, а не третьої особи.

З урахуванням предмету та підстав позову, факт набуття права власності на спірне майно ОСОБА_1 від ОСОБА_3 , а також, враховуючи те, що відповідачем порушується питання щодо його права на отримання компенсації вартості нерухомого майна від продавця - ОСОБА_3 , у разі задоволення позовних вимог, суд вважає за доцільне залучити ОСОБА_3 до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Водночас, вимоги про необхідність залучення до складу учасників справи, в якості третіх осіб, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відповідачем не обґрунтовано, не зазначено прав та обов`язків таких осіб, на які матиме вплив рішення у даній справі у випадку задоволення позовних вимог, з огляду на відсутність матеріальних (договірних) правовідносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 чи ОСОБА_5 .

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку про часткове задоволення вимог клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Корєнькова І.А., про залучення до складу учасників справи третіх осіб.

Керуючись статтями53, 54, 260, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Корєнькова Ігоря Анатолійовича, про залучення до складу учасників справи третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, - задовольнити частково.

Залучити ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , остання відома адреса зареєстрованого місця проживання:

АДРЕСА_2 , до участі у справі у процесуальному статусі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Копію цієї ухвали направити третій особі - ОСОБА_3 .

Зобов`язати позивача направити позовну заяву разом з долученими до позову документами для вручення третій особі - ОСОБА_3 , протягом трьох днів з моменту отримання ухвали суду.

Роз`яснити третій особі, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, її право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву, які повинні відповідати вимогам третьої - шостої статті

178 Цивільного процесуального кодексу України.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має право у десятиденний строк викласти свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову у поясненнях щодо позову або відзиву та одночасно з надісланням таких пояснень до суду, надіслати їх іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують таке надіслання (надання) іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до вимог частини четвертої статті 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Зобов`язати відповідача надіслати третій особі, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору копії відзиву та доданих до нього документів з урахуванням вимог статті 178 ЦПК України

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи є їх правом. У разі ненадання учасниками справи заяв по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу (пункт 6 статті 53 ЦПК України).

Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, не тягне за собою розгляд справи спочатку (частина сьома статті 53 ЦПК України).

У задоволенні іншої частини клопотання - відмовити.

Копії ухвали направити учасникам судового розгляду.

Учасники судового розгляду можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою http://dn.ki.court.gov.ua.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.О. Хромова