Справа № 191/4978/24
Провадження № 2-п/185/4/26
У Х В А Л А

07 січня 2026 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Перекопського М.М.,

з участю секретаря судового засідання Добрелі Ю.А.,

представника відповідача Макаренка А. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 08.04.2025 року в цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю 'УКР КРЕДИТ ФІНАНС' до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 08.04.2025 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю 'УКР КРЕДИТ ФІНАНС' до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування своїх доводів посилалась на те, що не була повідомлена про судові засідання та прийняте рішення, а також про те, що суд невірно застосував норми матеріального права.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 заяву про перегляд заочного рішення підтримав з підстав зазначених у заяві та просив скасувати заочне рішення.

Вислухавши представника відповідача, вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Заочним рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 08.04.2025 року позов ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором було задоволено; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» загальну суму заборгованості за Кредитним договором №1361-2391 від 08.03.2024 року в розмірі 86807,00 гривень, з яких: - прострочена заборгованість за кредитом 29500,00 гривень; - прострочена заборгованість за нарахованими процентами 57307,00 гривень, а також витрати на судовий збір в сумі 2422.40 гривень.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. 2. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 3. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. 4. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Ухвалою суду від 13.01.2025 провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду у судове засідання на 26.02.2025.

Згідно довідки про доставку SMS ОСОБА_1 отримала судову повістку 11.02.2025 на судове засідання, призначене на 26.02.2025 року, тобто вчасно.

В судове засідання, призначене на 26.02.2025 року відповідач не з`явилась, про причини неявки суду не повідомила, відзиву чи заяви про розгляд справи без її участі суду не надала.

У наступне судове засідання, призначене на 08.04.2025 року, ОСОБА_3 також не з`явилась, про причини неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи без її участі суду не надала, хоча відповідно до довідки про доставку SMS отримала судову повістку 03.04.2025.

Судом було перевірено номер телефону на який надсилались SMS відповідачу він відповідає номеру телефону, зазначеному заявницею у своїй заяві про перегляд заочного рішення, а також в кредитному договір та інших матеріалах справи.

Верховний Суд у своїй судовій практиці виходить із того, якщо учасник надав суду свій номер телефону, зазначивши їх у заяві, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Зазначаючи свій номер телефону заявниця погодилась на такий спосіб комунікації з нею, отже, суд вважає, що ОСОБА_1 була повідомлена про судові засідання належним чином.

Отже, посилання на поважність причин, обґрунтованих незнанням про судові засідання, суд вважає безпідставними та такими що не є поважними.

Стаття 288 ЦПК України передбачає одночасне існування двох обставин для скасування заочного рішення: 1. відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та 2. докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. 2. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

До заяви не додано письмових, речових чи електронних доказів, висновків експертів чи клопотань про виклик свідків, що свідчить про відсутність другої складової, передбаченої ст. 288 ЦПК України. Самі по собі пояснення відповідача не є доказами в сенсі ст. 76 ЦПК України, а тому не можуть бути прийняті судом як «докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи».

Відповідно до ст. 287 ЦПК України У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

За таких обставин, враховуючи наведене вище, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, оскільки відповідач був повідомлений про судові засідання належним чином, доказів поважних причин неявки в судові засідання суду не надав, також не надав суду й доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому заяву слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. 76, 260, 284, 288 ЦПК України, суд

постановив:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 08.04.2025 року в цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю 'УКР КРЕДИТ ФІНАНС' до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення (підписання суддею) та оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Перекопський