КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

16 січня 2026 року місто Київ

Справа №939/1923/25

Апеляційне провадження № 22-ц/824/6237/2026

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Бородянського районного суду Київської області від 01 грудня 2025 року (ухвалене у складі судді Герасименко М.М., дата складення повного тексту судового рішення - 15 грудня 2025 року)

у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Міністерство оборони України, про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 01 грудня 2025 року заяву ОСОБА_1 - задоволено.

Встановлено факт, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , були батьками ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Не погоджуючись з таким рішенням, заінтересована особа Міністерство оборони України 25 грудня 2025 року подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні заяви.

Також в апеляційній скарзі заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що Міністерство оборони України є бюджетною установою, а тому оплата судового збору здійснюється структурним підрозділом - Департаментом фінансів через органи державного казначейства України, що призводить до пропусків строків оскарження з урахуванням сповільнені строки документообігу між структурними підрозділами через розосередженість.

Вивчивши апеляційну скаргу та матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за його клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, частина перша статті 136 ЦПК України визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України «Про судовий збір» конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі №940/2276/18 зробила правовий висновок про те, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Міністерством оборони України не надано жодних належних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору.

Крім того, слід зазначити, що обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи органу з державного бюджету України, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Також суд враховує висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19, в якій зазначено, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору.

Передбачена ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можливість відстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком й застосовується, як правило, у виключних випадках.

Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання Міністерства оборони України про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги слід відмовити.

Таким чином, суддя вважає, що апеляційне провадження у справі не може бути відкрито у зв`язку із несплатою суми судового збору.

Згідно з пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить -150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до пп. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду заяви у справах окремого провадження ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки при подачі позовної заяви судовий збір за оскаржувану майнову вимогу підлягав сплаті в розмірі 605 грн 60 коп (3028х0.2), то при подачі апеляційної скарги необхідно було сплатити 726 грн 72 коп (605,60x150%х0.8).

Таким чином, Міністерству оборони України, необхідно сплатити 726,72 грн на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Враховуючи вищенаведене, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду оригінал документу про сплату судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суд зазначає, що недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 5 днів з дня отримання цієї ухвали.

Таким чином, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для подачі доказів сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.

УХВАЛИВ

Клопотання Міністерства оборони України про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Бородянського районного суду Київської області від 01 грудня 2025 року- залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 5-ти днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк не усуне недоліки своєї апеляційної скарги (не подасть докази сплати судового збору), апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Желепа О.В.