Справа № 182/3840/24
У Х В А Л А

іменем України

09.01.2026 року с-ще Томаківка Дніпропетровської області

Суддя Томаківського районного суду Дніпропетровської області Кондус Л.А.,

розглянувши заяву представника відповідача за довіренністю Фука-Дубини Анжели Рустемівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 10.03.2025 року у справі №182/3840/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Укрглобал-Фінанс»» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Томаківського районного суду Дніпропетровської області судді Скрипченко Д.М. перебувала цивільна справа №182/3840/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Укрглобал-Фінанс»» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

Заочним рішенням суду від 10.03.2025 року позов задоволено.

06.01.2026 року представник відповідача, Фука-Дубина А.Р. , яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулася до Томаківського районного суду Дніпропетровської області із заявою про перегляд вказаного заочного рішення суду.

В обґрунтування заяви представник відповідача зазначила, що відповідачка про існування вказаної цивільної справи не знала, про слухання справи не повідомлялася, відзив по справі не подавала з поважних причин.

В заяві про перегляд заочного рішення представник відповідача прохає скасувати заочне рішення, та призначити справу до розгляду в порядку спрощеного провадження .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.01.2026 року визначено головуючим по справі суддю Кондус Л.А.

07.01.2026 р. від представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Укрглобал-Фінанс»» надійшла заява у якій представник позивача заперечує проти перегляду заочного рішення та просить у задоволенні заяви ОСОБА_1 відмовити.

Вирішуючи питання про можливість призначення заяви до розгляду та наявності підстав для визнання поважними причин пропуску відповідачем строку на перегляд заочного рішення та його поновлення, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачка ОСОБА_1 15.10.2025 року звернулася до суду із заявою про направлення на її адресу 69104 вул. Чумаченко,34 м. Запоріжжя рішення суду від 10.03.2025 року по цивільній справі №182/3840/24 (а.с.97).

21.10.2025 року за вих №182/3840/24/2711/2025 Томаківський районний суд направив рекомендованим листом з повідомленням на вказану відповідачкою адресу копію заочного рішення Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 10.03.2025 року у справі №182/3840/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Укрглобал-Фінанс»» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором (а.с.99), яке відповідачка отримала 29.10.2025 року ( а.с.116).

Крім того, 13.05.2025 від представника відповідача Фука-Дубина А.Р. надійшла заява про залучення її у справу в якості представника відповідача, та надання доступу до електронної справи №182/3840/24 (а.с.100).

11.12.2025 року від представника відповідача надійшла заява з проханням про продовження їй строку для ознайомлення із позовною заявою з додатками (а.с.104-105).

25.12.2025 року від представника відповідача Фука-Дубина А.Р. надійшла заява про залучення представника, у якій вона просить долучити до участі у цивільній справі її як представника відповідача (а.с.114 ).

Отже, викладене свідчить про обізнаність вже з 29.10.2025 року відповідача, щодо підстав та мотивів ухваленого рішення суду від 10.03.2025 року у справі №182/3840/24 копію якого відповідачка отримала рекомендованим листом з повідомленням через оператора поштового зв`язку АТ «Укрпошта», під особистий підпис 29.10.2025 року (а.с.116).

Таким чином, заява про перегляд заочного рішення суду від 06 січня 2026 року подана з пропуском встановленого ч. 2 ст. 284 ЦПК України 30 денного строку.

Відповідно до частини другої статті 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (частини третя, четверта статті 284 ЦПК України).

Отже, законодавець встановив темпоральні обмеження для реалізації відповідачем права на перегляд заочного рішення.

Водночас норми ЦПК України не визначають спеціального механізму процесуального реагування суду на пропуск відповідачем строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, якщо заявник не подав клопотання про поновлення пропущеного строку або якщо причини, зазначені ним у відповідному клопотанні, визнані судом неповажними.

Наслідки пропуску процесуальних строків на вчинення процесуальних дій передбачені у статті 126 ЦПК України. Відповідно до частини першої цієї статті із закінченням встановленого законом або судом строку втрачається право на вчинення процесуальних дій. Таке право втрачається в силу закону, тому не потребує додаткового визнання судом. Суд лише констатує пропуск процесуального строку та відсутність поважних причин для його поновлення, якщо була подана заява про поновлення такого строку.

Окремо ЦПК України встановлює наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, суд зобов`язаний залишити без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частина друга статті 126 ЦПК України).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 червня 2024 року у справі №756/11081/20 сформулювала висновок про те, що частину другу статті 126 ЦПК України треба розглядати у сукупності з нормами статті 127 цього Кодексу, якою встановлено процедуру поновлення пропущеного строку. Тобто законодавець у частині другій статті 126 ЦПК України під формулою «крім випадків, передбачених цим Кодексом» насамперед мав на увазі застосування норм статті 127 ЦПК України щодо поновлення строку за наявності поважних причин. Крім того, формулу «крім випадків, передбачених цим Кодексом» потрібно розуміти так, що процесуальний закон може передбачати випадки, коли законодавець у певній нормі надав імперативну вказівку про те, що суд не має права залишати без розгляду заяву, подану з пропуском строку на її подачу.

За загальним правилом пропуск процесуальних строків має наслідком втрату права на вчинення процесуальної дії, а для суду настає обов`язок застосувати передбачені ЦПК України наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Під залишенням документів без розгляду треба розуміти відмову суду давати правову оцінку поданому з пропуском строку документу. Отже, перевірка судом дотримання процесуальних строків при поданні процесуальних звернень учасниками процесу відбувається ex officio.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 червня 2024 року у справі №756/11081/20 зауважила, що зміст положень статей 284, 286, 287 ЦПК України не дає підстав для висновку, що у цих нормах міститься інакший порядок дій суду, ніж той, що встановлений у статтях 126, 127 цього Кодексу.

Так, прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви (частина перша статті 286 ЦПК України). У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд згідно із частиною третьою статті 287 ЦПК України може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Тлумачення статей 286, 287 ЦПК України в сукупності із частиною першою статті 288 ЦПК України дає підстави для висновку, що в разі, коли відповідач не довів наявність поважних причин неявки в судове засідання та неподання відзиву, а також не подав доказів по суті справи, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення. Для застосування повноважень, передбачених у частині третій статті 287 ЦПК України, суд звертає увагу, по-перше, на подання доказів по суті справи, які потенційно можуть змінити висновки по суті спору, викладені в заочному рішенні, та, по-друге, звертає увагу на існування і доведеність поважних причин, через які відповідач не зміг з`явитися на судове засідання, а також подати відзив, у зв`язку із чим і було ухвалене заочне рішення.

Це означає, що до підстав залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення не відноситься питання оцінки причин пропуску строку на подання такої заяви.

Очевидно, що передбачені частиною третьою статті 287 ЦПК України повноваження суду першої інстанції стосуються саме суті заяви про перегляд заочного рішення (зокрема, подання чи неподання відповідачем доказів по суті справи і доказів поважності неявки в судове засідання, на якому було ухвалене заочне рішення) і не мають відношення до вирішення питання щодо наслідків пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

На користь такого висновку свідчить і те, що як вимоги до форми та змісту заяви про перегляд заочного рішення (стаття 285 ЦПК України), так і строк звернення до суду з такою заявою (стаття 284 ЦПК України) наведені законодавцем перед врегулюванням ним дій суду після прийняття заяви про перегляд заочного рішення, які визначені у статті 286 ЦПК України та наступних статтях.

Тобто суд зобов`язаний перевірити дотримання відповідачем вимог статей 284, 285 ЦПК України, зокрема в частині строку подання заяви про перегляд заочного рішення, до прийняття такої заяви до розгляду. Суд не наділений правом, оминувши процесуальну дію щодо встановлення дотримання або порушення заявником строків звернення до суду, перейти до розгляду заяви по суті.

Тому правила частини третьої статті 287 ЦПК України щодо повноважень місцевого суду не можуть застосуватися в ситуації, коли відсутні підстави для розгляду заяви про перегляд заочного рішення по суті, та, відповідно, не можуть бути підставою для залишення такої заяви без задоволення.

Водночас відсутність у главі 11 «Заочний розгляд справи» розділу III «Позовне провадження» ЦПК України прямої вказівки на ті повноваження суду, які мають бути ним реалізовані у разі пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, дає підстави для висновку про те, що відповідно до загальних положень ЦПК України про наслідки пропуску процесуальних строків (частина друга статті 126 ЦПК України) така заява має бути залишена без розгляду.

Можливість застосування статті 126 ЦПК України до процедури заочного розгляду справи не суперечить і частині другій статті 281 цього Кодексу, за змістом якої розгляд справи і ухвалення рішення проводиться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.

З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду сформувала висновок про те, що оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення, є залишення такої заяви без розгляду на підставі частини другої статті 126 ЦПК України, а не без задоволення.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд не вбачає у представника відповідача ОСОБА_2 об`єктивних непереборних труднощів для подання заяви про перегляд заочного рішення в строки, визначені частиною другою статті 284 ЦПК України, з дня отримання відповідачкою тексту заочного рішення (29.10.2025р), відсутність самого клопотання про поновлення строку, та відсутність безумовних підстав для поновлення строку на звернення до суду з такою заявою, передбачених у частині третій статті 284 цього Кодексу, а отже дану заяву про перегляд заочного рішення належить залишити без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України.

Керуючись ч. 1 та ч. 5 ст. 81, ст.ст. 126, 284 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 10.03.2025 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Укрглобал-Фінанс»» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя: Л.А.Кондус

09.01.2026