ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/8659/25
Провадження № 2/362/1379/26
У Х В А Л А

12.01.2026 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та стягнення аліментів за минулий час,

в с т а н о в и в:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 в якій вона просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання дітей: доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі частини з усіх видів його заробітку(доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку,щомісячно починаючи з моменту пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття; стягнути з ОСОБА_2 аліменти на утримання двох дітей за минулий час у розмірі частини з усіх видів його заробітку(доходу) щомісячно за утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , починаючи з 01.12.2018 року по 30.06.2025 року та утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 починаючи з 01.12.2018 року до моменту пред`явлення позову.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 21.11.2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та стягнення аліментів за минулий час, залишено без руху та надано строк для усунення зазначених недоліків.

09.12.2025 року до суду від ОСОБА_1 надійшла заява на усунення недоліків.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 15.12.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та стягнення аліментів за минулий час. Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів, відмовлено.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23.12.2025 року визнано заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М. від участі у цивільній справі №362/8659/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та стягнення аліментів за минулий час, необґрунтованою. Відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, передано вирішення питання заяви про відвід іншому судді визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24.12.2025 року залишено без задоволення заяву ОСОБА_1 про відвід судді у справі №362/8659/25 і повернуто матеріали справи судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М.

07.01.2026 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому за правилами загального позовного провадження, обґрунтовуючи клопотання тим, що справа стосується аліментних зобов`язань, у тому числі за минулий період, та потребує з`ясування реального матеріального становища відповідача, який здійснює підприємницьку діяльність як фізична особа-підприємець. Для правильного вирішення спору необхідне: витребування доказів з податкових органів, витребування інформації з банківських установ; дослідження фінансових документів, які не можуть бути отримані стороною самостійно. Розгляд справи у загальному позовному провадженні забезпечить: реалізацію принципу змагальності сторін, можливість подання та дослідження значного обсягу доказів; належну оцінку матеріального стану відповідача; дотримання балансу інтересів сторін та захист прав дітей.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали справи, клопотання, вважає, що клопотання не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до частини 4 статті 19 ЦПК України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному провадженні.

Згідно частини 6 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є, зокрема, справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства), а також справи про розірвання шлюбу.

Відповідно до вимог статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно до вимог частини 6 статті 279 КПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у частині 4 статті 274 ЦПК України: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься.

Частиною 3 статті 274 ЦПК України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, оцінивши критерії, визначені у частині 3 статті 274 ЦПК України, суд встановив, що предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені частиною 4 статті 274 ЦПК України, справа є малозначною справою, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, тому дана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Доводи ОСОБА_1 не можуть бути підставою для переходу зі спрощеного позовного провадження до загального, оскільки позивачка не позбавлена права надати суду в подальшому відповідь на відзив на позовну заяву, якщо такій надійде в якому вказати, зокрема, заперечення (за наявності) щодо наведених відповідачем обставин та правових підстав позову, з якими вона не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права, а підстав, які б перешкоджали розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження і обумовили б необхідність переходу до загального позовного провадження, немає.

Таким чином, враховуючи, що провадження у справі відкрито та розгляд справи визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а також з урахуванням малозначності справи та конкретних обставин справи, суд вважає за недоцільне проводити розгляд справи у загальному позовному провадженні, тому клопотання ОСОБА_1 щодо переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 19, 260, 261, 274, 277, 279, 353 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Текст ухвали складено 12.01.2026 року.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко