Справа № 143/25/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16.01.2026 року м. Погребище

Суддя Погребищенського районного суду Вінницької області Тітова Т. Л., ознайомившись з матеріалами справи за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Маліцький Микола Володимирович, до Погребищенської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно,

установила:

13.01.2026 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Маліцький М. В. звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за ОСОБА_2 право власності на житловий будинок (літера «А» за планом), загальною площею 63 кв. м, веранду (літера «а» за планом), ганок, сарай (літера «Б» за планом), сарай (літера «б» за планом), сарай (літера «В» за планом), сарай (літера «в» за планом), вбиральню (літера «Г» за планом), погріб (літера «Д» за планом), огорожу (№ 1 за планом), ворота з хвірткою (№ 2 за планом), криницю (№ 3 за планом).

Ознайомившись із матеріалами справи та доданими до неї документами, суддя, вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, дійшла висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з огляду на таке.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви встановлено статтями 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява як і рішення суду має свою структуру. Якщо рішення суду складається зі вступної, описової, мотивувальної та резолютивної частин, то позовна заява також повинна містити аналогічні складові: вступну, описову, мотивувальну та прохальну частини.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

У вступній частині позовної заяви у правому верхньому куті аркушу зазначаються найменування суду, до якого подається заява; ім`я (найменування) позивача і відповідача, а також ім`я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв`язку, якщо такі відомі; ціна позову, якщо позовні вимоги містять матеріальні вимоги.

В описовій частині здійснюється виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначаються докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

У мотивувальній частині позовної заяви позивач наводить обґрунтування своєї правової позиції, вимог до відповідача. У цій частині позивач посилається на конкретні фактичні обставини справи та юридичні факти, які підтверджують його вимоги.

Зміст позовних вимог це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. По суті, цей пункт є відображенням прохальної частини позовної заяви.

У прохальній частині містяться безпосередньо позовні вимоги та зазначається ціна позову щодо вимог майнового характеру.

Подаючи позовну заяву до суду, представник позивача зазначає позивачем ОСОБА_1 , жителя АДРЕСА_1 .

Водночас, у прохальній частині представник позивача просить визнати право власності на житловий будинок (літера «А» за планом), загальною площею 63 кв. м., веранду (літера «а» за планом), ганок, сарай (літера «Б» за планом), сарай (літера «б» за планом), сарай (літера «В» за планом), сарай (літера «в» за планом), вбиральню (літера «Г» за планом), погріб (літера «Д» за планом), огорожу (№ 1 за планом), ворота з хвірткою (№ 2 за планом), криницю (№ 3 за планом) за ОСОБА_2

Таким чином, у позовній заяві наявна невідповідність між особою позивача та суб`єктом, на користь якого заявлено вимогу, що свідчить про порушення вимог щодо форми та змісту позовної заяви, передбаченої ст. 175 ЦПК України.

Таким чином, надіслану позовну заяву необхідно привести у відповідність до вимог процесуального закону, а саме: належним чином сформулювати прохальну частину заяви, надати її копії відповідно до кількості учасників справи, а також зазначити дату подання до суду.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня поточного року становить 3 328 грн.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено такі ставки судового збору: за позовну вимогу майнового характеру, яку заявила фізична особа 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за позовну вимогу немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В позовній заяві представник позивача адвокат Маліцький М. В. просить звільнити позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовів, пов`язаних із захистом його порушених прав згідно з п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Вказана норма має відсилочний характер і не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Слід звернути увагу, що зазначені пільги осіб із відповідним статусом поширюються виключно на позовні вимоги, що виникають із конкретних обставин, з якими пов`язане надання цього статусу.

Відповідно до вказаного закону учасник бойових дій звільнений від сплати судового збору у разі звернення до суду з позовом щодо незастосування пільг, визначених в Законі України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Проте, якщо ця ж особа, яка має статус учасника бойових дій, звертається до суду з позовними вимогами, наприклад, про розірвання шлюбу, поділ майна подружжя, визнання права власності тощо, судовий збір має бути сплачений на загальних підставах, оскільки, у цьому випадку такий позов не пов`язаний з порушенням права саме учасника бойових дій, а виникає з сімейних відносин, або захисту права власності.

Із матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Маліцький М. В., звернувся до суду із позовом про визнання права власності в порядку спадкування за законом, і вказаний позов не пов`язаний з порушенням його права саме як учасника бойових дій.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У ст. 22 зазначеного Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього закону.

Отже, вирішуючи питання про сплату судового збору або підстави звільнення від сплати судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону №3674-VI суд враховує предмет та підстави позову; перевіряє чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Згідно з чинним законодавством, враховуючи, що заявлені позовні вимоги позивача ОСОБА_1 не пов`язані з його соціальним захистом як учасника бойових дій та правовим захистом ветеранів війни, він не звільняється від сплати судового збору за подання цієї позовної заяви до суду.

З огляду на викладене, для усунення недоліків позовної заяви, позивачу (його представнику) необхідно надати документ про сплату судового збору в розмірі 1% ціни позову, але неменше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Рахунок для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК у Вінницькій області/ м.Погребище/22030101, код отримувача 37979858, МФО 899998, рахунок отримувача UA0002892, код класифікації доходів 22030101, призначення платежу Погребищенський районний суд Вінницької області.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, у позовній заяві представник позивача зазначає, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті спадкодавця його батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, доказів на підтвердження родинного зв`язку, а саме, що позивач ОСОБА_1 є рідним сином спадкодавця ОСОБА_3 (копії свідоцтва про народження позивача) до позовної заяви не додано.

Також у позовній заяві представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 прийняв спадщину після смерті батька як спадкоємець, який на час відкриття спадщини постійно проживав разом із спадкодавцем. Водночас, на підтвердження вказаного до позовної заяви не додано доказів фактичного прийняття спадщини, зокрема довідки про реєстрацію або фактичне місце проживання спадкоємця разом зі спадкодавцем на день його смерті.

Таким чином, позивачеві (його представнику) слід надати відповідні документи, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України зазначив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Згідно з частиною 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, ознайомившись із матеріалами справи та враховуючи обставини, зазначені у позовній заяві, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суддя

ухвалила:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Маліцький Микола Володимирович, до Погребищенської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно залишити без руху.

Надати позивачу чи її представнику строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення викладених у її мотивувальній частині недоліків.

У разі невиконання позивачем вимог ухвали суду щодо усунення недоліків у повному обсязі в установлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу та його представнику.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат щодо сплати судового збору може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Вінницького апеляційного суду через Погребищенський районний суд Вінницької області.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя