Справа № 645/6978/24
Провадження № 2/645/58/26
УХВАЛА

Іменем України

14 січня 2026 року м. Харків

Немишлянський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - судді Феленко Ю.В.,

за участю секретаря судових засідань Рікунової Є.А.,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_4 про вселення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Боса О.О., звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить вселити, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до квартири АДРЕСА_1 , та належить на праві приватної власності ОСОБА_5 та стягнути з відповідача понесені судові витрати.

Від представника позивача надійшла заява, в якій просить суд залишити даний позов без розгляду відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст.13ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до положень ст. 2 ЦПК України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом.

Підстави залишення позовної заяви без розгляду визначені ст. 257 ЦПК України.

Згідно пункту 5 частини 1статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 1ст. 217 ЦПК України у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься. З оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті (ч. 3ст. 217 ЦПК України).

Отже, позов може бути залишений судом без розгляду за заявою позивача, поданою до відкриття судового засідання з розгляду справи по суті.

Як вказано у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 травня 2023 року у справі № 285/2961/21 (провадження № 61-1570св23) залишення позову без розгляду з ініціативи позивача можливе лише на певній стадії судового процесу, а саме до початку розгляду справи по суті. В той же час у подальшому залишення позовної заяви без розгляду за ініціативою суду, здійснюється лише за наявності підстав, зазначених в статті 257 ЦПК України, через які справа не може бути розглянута по суті.

В силу положень ст.13,49,257 ЦПК України позивач має право подати заяву про залишення позову без розгляду лише до початку розгляду справи по суті, а не на будь-якій стадії судового процесу, на відміну від відмови від позову.

Підготовче провадження у даній справі було закрито, та розпочато розгляд справи по суті.

Представник позивача із заявою про залишення позову без розгляду звернулась до суду вже на стадії розгляду справи по суті, що суперечить вимогам п.5 ч.1ст.257 ЦПК України.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ст. 120 ЦПК України).

Частиною 1ст. 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 2ст. 126 ЦПК України).

З урахуванням вищевикладеного, заява представника позивача про залишення позову без розгляду, подана після відкриття судового засідання з розгляду справи по суті, підлягає залишенню без розгляду.

Разом з тим, позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

В судові засідання, призначені на 24.12.2025 та 14.01.2026 позивач та його представник не з`явилися. При цьому, про дату час та місце розгляду справи представник позивача була повідомлена належним чином, що підтверджується довідками про доставку судових повісток в електронний кабінет представника. Позивач вважається таким, який повідомлений належним чином про вищезазначені судові засідання, в силу приписів ч. 5 ст. 130ЦПК України.

Частиною 5ст. 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз змісту ч. 5 ст.223та п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком повторної неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Зазначені норми покликані дисциплінувати позивача як ініціатора судового розгляду, стимулювати його належно користуватися своїми процесуальними правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на те, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового засідання, в судове засідання повторно не з`явилися, із заявами про розгляд справи за їх відсутності до суду не зверталися, суд доходить висновку про наявність підстав, передбачених п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись, ст. ст.2,4,13,49,257,259,260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_4 про вселення - залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу, що у разі залишення позовної заяви без розгляду, особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.В. Феленко