Провадження № 2-с/243/15/2026
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 року Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Пронін С.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про скасування судового наказу № 243/11488/25, виданого Слов`янським міськрайонний судом Донецької області 18 грудня 2025 року,

В С Т А Н О В И В:

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернулась представник заявника ОСОБА_1 адвокат Пілюга В.В. із заявою про скасування судового наказу, виданого Слов`янським міськрайонним судом Донецької області 18 грудня 2025 року за заявою Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надання житлово-комунальних послуг.

Також в заяві просить суд звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки заявник як учасник бойових дій звільняється від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням його прав, відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Суд, дослідивши матеріали заяви вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику виходячи з наступних підстав.

Судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, в тому числі за вимогою про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

До заяви про скасування судового наказу додаються, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору (ч. 5 ст. 170 ЦПК).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: заяви про скасування судового наказу 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у розмірі 166,40 грн, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 2026 рік 3328,00 грн.

Судом встановлено, що заява містить обґрунтування звільнення заявника від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки він є учасником бойових дій, згідно посвідчення серії НОМЕР_1 від 21.04.2023 року.

У п. 13 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17, норма п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Так, правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Тому, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст.ст. 12, 22 Закону України № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року здійснено висновок про те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав як учасників бойових дій.

Отже, суд вказану вимогу, як підставу про звільнення від сплати судового збору, не може прийняти до уваги, оскільки дана заява про скасування судового наказу по справі про стягнення заборгованості за комунальні послуги не відноситься до спорів, що порушують права учасника бойових дій, його соціальних прав як учасника бойових дій.

З урахуванням вище викладеного, суд вважає, що вказаний спір не стосується захисту права позивача як учасника бойових дій, а тому підстав для звільнення його від сплати судового збору не вбачається.

Згідно ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи, що заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України, суд приходить до висновку про необхідність її повернення без розгляду.

Керуючись статтями 170, 171, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про скасування судового наказу № 243/11488/25, виданого Слов`янським міськрайонний судом Донецької області 18 грудня 2025 року - повернути без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду після усунення недоліків, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Слов`янського міськрайонного

суду Донецької області С.Г. Пронін