Дата документу 07.01.2026Справа № 554/54/26
Провадження № 2-зз/554/4/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 січня 2026 року суддя Шевченківського районного суду міста Полтави Михайлова І.М., розглянувши заяву адвоката Шеховцової Ольги Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту,

в с т а н о в и л а:

02.01.2026 року адвокат Шеховцова О.І., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду із заявою, у якій просить зняти арешт з 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 .

Вивченням змісту заяви та доданих до неї документів встановлено, що заява не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч.9 ст.10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно з п.п.2, 4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В поданій заяві представник заявника вказує, що ОСОБА_1 являється власником 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 . Також власником 1/3 частини цієї квартири являється його брат - ОСОБА_3 , а інша 1/3 частина належала його батьку ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Квартира приватизована на вказаних трьох осіб.

Після смерті батька в 2014 році ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори з метою відкриття спадкової справи для оформлення права власності на спадщину після смерті батька ОСОБА_2 - 1/3 частини названої квартири.

В межах спадкової справи заявнику стало відомо, що на 1/3 частини квартири, належної його батьку, ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 05.07.2006 року було накладено арешт.

Разом із цим, по даній справі 30.10.2006 року Октябрським районним судом м. Полтави ухвалено судове рішення, яким було відмовлено в задоволенні позову до відповідача ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди. Однак, судом не було вирішено питання про зняття арешту з майна відповідача ОСОБА_2 , спадкоємцем якого є заявник ОСОБА_1 .

Частиною 1 статті 59 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Водночас за приписами частини першої статті 158 ЦПК України із вмотивованим клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно) може звернутися виключно учасник справи.

Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20.01.2020 року у справі № 753/12741/17 (провадження № 61-15806св19), від 22.04.2020 року у справі № 607/15533/17 (провадження № 61-43809св18), від 06.05.2020 року у справі № 756/8156/18 (провадження № 61-48774св18), від 19.11.2020 року у справі № 759/3883/17 (провадження № 61-21905св19), від 27.01.2021 року у справі № 757/9023/18-ц (провадження № 61-14051св19), від 10.02.2021 року у справі № 641/1271/19-ц (провадження № 61-5579св20), від 25.05.2023 року у справі № 334/1250/22 (провадження № 61-12728св22).

Особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16 (провадження 14-431цс19)).

Відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 (провадження № 12-85гс19)).

У постанові ВС від 03.05.2023 року у справі № 463/3251/22 зазначено, що установивши, що заявник як спадкоємець після смерті свого батька не був залучений стороною виконавчого провадження, в межах якого був накладений арешт на майно останнього, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку, що заявник не є суб`єктом права на подачу скарги в порядку ст. 447 ЦПК України, тобто не може звертатись зі скаргою на рішення, дії та/чи бездіяльність державного виконавця в межах виконавчого провадження, яке завершене. Законом у цьому випадку передбачений інший спосіб судового захисту порушеного права спадкоємця, яке може бути захищене в порядку позовного провадження шляхом подання позову про визнання права власності на спадкове майно і зняття з нього арешту.

Отже, оскільки підставами та предметом даної заяви є захист майнових прав заявника щодо законності подальшого обтяження у вигляді арешту майна - 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві власності його померлому батьку ОСОБА_2 , накладеного ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 05.07.2006 року в межах цивільної справи № 2-3517/06, у якій ОСОБА_1 не був учасником, то заявник повинен звертатися до суду із відповідною позовною заявою про скасування арешту майна.

Разом із цим, до участі у справі в якості відповідачів не залучено особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, а також іншого спадкоємця після смерті ОСОБА_2 .

Ураховуючи викладені обставини, заява про скасування арешту з нерухомого майна, подана представником ОСОБА_1 адвокатом Шеховцовою О.І. не відповідає вимогам до позовної заяви, встановленим ст.175 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Керуючись ст.ст.175, 185, 260 ЦПК України, -

у х в а л и л а:

Заяву адвоката Шеховцової Ольги Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Михайлова