1Справа № 335/5657/25 2-п/335/7/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2026 року м. Запоріжжя

Вознесенівський районний суд міста Запоріжжя у складі:

Головуючого судді Макарова В.О.,

за участю секретаря судового засідання Філатової О.О.,

представника відповідача Фельського С.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя від 04.12.2025 у цивільній справі № 335/5657/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АСКО ДС», про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя від 04.12.2025 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АСКО ДС», про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - задоволено частково. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 116 546 грн. 93 коп. завданої шкоди, 30 000 грн. 00 коп. моральної шкоди, а також 1 465 грн. 97 грн. сплаченого судового збору. В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

29.12.2025 до суду від представника відповідача - адвоката Фельського С.Л. надійшла заява про перегляд заочного рішення від 04.12.2025, ухваленого по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АСКО ДС», про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Заява мотивована тим, що відповідач не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, у зв`язку з чим не був присутнім на судових засіданнях, та не мав можливості захистити свої права, надати пояснення, або звернутися за правовою допомогою.

Представник відповідача також зазначає, що з рішенням Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя від 04.12.2025 погоджується частково, вважає, що розмір майнової шкоди, який підлягає стягненню за пред`явленим позовом становить 55 039 грн. 15 коп. та не заперечує проти часткового задоволенню позову у частині стягнення моральної шкоди у розмірі 10 000 грн. 00 коп. З урахуванням наведеного, представник відповідача просить скасувати заочне рішення від 04.12.2025 і призначити справу до нового судового розгляду.

В судовому засіданні представник відповідача - адвокат Фельський С.Л. заяву про перегляд заочного рішення підтримав, посилаючись на підстави викладені в ній. Просив суд скасувати заочне рішення і призначити справу до нового судового розгляду.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся заздалегідь та належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, подала суду заперечення на заяву про скасування заочного рішення, відповідно до яких просить в задоволенні заява ОСОБА_1 відмовити. Також, просила проводити розгляд справи без її участі. В обґрунтування заперечень позивач ОСОБА_2 зазначила, що відповідач знав про існування даної справи, був повідомлений про дати судових засідань належним чином, та повинен був для захисту своїх прав та інтересів дізнаватися про хід даної справи, зокрема, використовуючи систему «Електронний суд», в якому відповідача має свій електронний кабінет. Вважає подання заяви відповідачем умисним затягуванням розгляду справи, зловживанням процесуальними правами, оскільки всі повідомлення стосовно призначених дат та часу судових засідань йому надходили в електронному суді.

Третя особа Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АСКО ДС» в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду заяви була сповіщена належним чином, причини не явки суду не відомі.

Згідно ч. 1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вислухавши пояснення представника відповідача та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Частина 3 ст. 287 ЦПК України встановлює, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно з пунктом 30 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

За змістом вказаних норм наявність цих двох підстав для скасування заочного рішення є обов`язковою.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала про відкриття провадження у справі та призначення до розгляду на 19.08.2025 направлялась відповідачу ОСОБА_1 за адресою його місця реєстрації (проживання): АДРЕСА_1 (що відповідає адресі такого проживання, зазначеній ОСОБА_1 від 17.09.2025 про відкладення розгляду справи через терміновий виклик його на роботу, яка повернута до суду з позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою». Крім того, судова повістка у судові засідання на 19.08.2025 направлялась відповідачу ОСОБА_1 також SMS-повідомленням на номер телефону НОМЕР_1 , що підтверджується довідкою про доставку повідомлення.

У судовому засіданні, призначеному на 19.08.2025 відповідач ОСОБА_1 був присутній, про наступне судове засідання у справі був повідомлений також шляхом направлення SMS-повідомленням на номер телефону НОМЕР_1 , що підтверджується довідкою про доставку повідомлення.

У судове засідання, призначене на 18.09.2025 відповідач не з`явився, подав до суду заяву про відкладення розгляду справи через терміновий виклик до роботи, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 04.11.2025.

У судові засідання, призначені на 04.11.2025 та 04.12.2025 відповідач ОСОБА_1 повідомлявся завчасно та належним чином, шляхом направлення SMS-повідомлення на номер телефону НОМЕР_1 , що підтверджується довідками про доставку повідомлення.

Зі змісту вищеозначених довідок вбачається, що SMS-повідомлення щодо документу «Судова повістка-повідомлення про судове засідання в справі цивільній (адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій)» на 19.08.2025, 18.09.2025, 04.11.2025 та 04.12.2025 по справі № 335/5657/25 (2/335/2593/25) були сформовані одержувачу ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 та всі були доставлені.

Відповідачем ОСОБА_1 та його представником - адвокатом Фельським С.Л. не надано доказів того, що номер телефону НОМЕР_1 , на який надсилалися судові повістки про виклик відповідача, не належить останньому та він ним не користується. Крім того, згідно заяви про перегляд заочного рішення, стороною відповідача зазначається також вказаний номер телефону ОСОБА_1 , на який направлялися судом всі виклики відповідача до суду.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За таких обставин, відповідач вважається таким, що повідомлений про час та місце розгляду справи. Відповідач достеменно знав про судовий розгляд справи.

Матеріали цивільної справи містять підтвердження того, що відповідачу були направлені ухвала про відкриття провадження у справі та судові повістки.

Окрім того, інформація щодо розгляду справи розміщена на офіційному сайті «Судова влада», який є у загальному доступі.

Також, заочне рішення було направлено відповідачу та розміщено у Єдиному реєстрі судових рішень, який також є у загальному доступі.

Таким чином, посилання представника відповідача на обставини неповідомлення відповідача про розгляд справи не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Окрім того, представник відповідача не надав доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, оскільки у заяві про перегляд заочного рішення заявник повинен зазначити такі обставини та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку та ухвалив би принципово інше рішення.

Справа розглянута на підставі наявних доказів, які досліджені у повному обсязі.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що відповідач до своє заяви не долучив жодного доказу які б мали значення для вирішення справи та впливали б на прийняття протилежного рішення, або б частково змінювали його, фактично обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті та є обґрунтуванням апеляційної скарги.

Тому, відповідачем не надано доказів, які спростовують докази надані позивачем при прийнятті заочного рішення. Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитись доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя від 04.12.2025 у цивільній справі № 335/5657/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АСКО ДС», про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - залишити без задоволення.

Роз`яснити сторонам, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Макаров