справа № 619/7055/25
провадження № 2-во/619/9/26
УХВАЛА

іменем України

14 січня 2026 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіБолибока Є.А.

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

заявник: ОСОБА_1 ;

заінтересована особа: Дергачівська міська рада.

Суть питання, що вирішується ухвалою.

21 листопада 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою в порядку окремого провадження, в якій просив встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтва про право на спадщину за законом від 14 листопада 2000 року, посвідченого державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області, реєстраційний № 2-2778, з усіма записами та розбіжностями в ньому, та вважати вірним його прізвище « ОСОБА_2 ».

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 10 грудня 2025 року позов задоволено повністю.

13 січня 2026 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, у якій просить виправити описку у резолютивній частині рішення суду від 10.12.2025 у зазначенні його РНОКПП «НОМЕР_1 », замість невірного « НОМЕР_2 ».

Частиною 3 ст. 269 ЦПК України передбачено, що заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

За приписами статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Суд дійшов висновку про внесення виправлень з таких підстав.

Описками є помилки, зумовлені неправильним написанням слів, але не всіх, а лише тих, які мають істотний характер і можуть ускладнювати його розуміння чи виконання судового рішення. Під загальним поняттям описка розуміється неправильне написання слів. Що ж стосується цивільного провадження, то законодавець надав право суду за власною ініціативою або за заявою учасника справи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення. Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.

Пленум Верховного Суду України у п.19 своєї постанови №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив судам, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Судом установлено, що заявик ОСОБА_1 звертаючись до суду з заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, зазначив у заяві свій РНОКПП « НОМЕР_2 ».

Отже, у резолютивній частині рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 10 грудня 2025 року РНОКПП заявника ОСОБА_1 зазначено: « НОМЕР_2 ».

З огляду на додану заявником до заяви про виправлення описки копію Картки платника податків, РНОКПП ОСОБА_1 : «НОМЕР_1 ».

За викладених обставин, суд вважає за необхідне виправити допущену описку в судовому рішенні, оскільки описка є очевидною та була допущена з технічних причин.

Відповідно до ч. 4 ст. 269 ЦПК України ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 258-261, 269, 353 ч. 1 п. 19 ЦПК України, суд

постановив:

Внести виправлення у резолютивну частину рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 10 грудня 2025 року по справі № 619/7055/25 (провадження № 2-о/619/221/25), та вважати вірним РНОКПП заявника ОСОБА_1 : «НОМЕР_1 », замість невірно зазначеного « НОМЕР_2 ».

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 14 січня 2026 року.

Суддя Є. А. Болибок