Справа № 296/455/26
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

19 січня 2026 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Лілія Миколаївна, ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Державної міграційної служби України в Житомирській області, про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И Л А:

15 січня 2026 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Державної міграційної служби України в Житомирській області, про встановлення факту, що має юридичне значення. Заява сформована в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної система (ЄСІТС) «Електронний суд» 15 січня 2026 року та підписана представником позивача адвокатом Соколовською О. В.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Заяви в справах окремого провадження повинні відповідати загальним вимогам, які передбачені ст. ст. 175, 177 ЦПК України, та спеціальним вимогам, які передбачені для конкретної категорії справ окремого провадження.

Відповідно до пункту 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України заява повинна містити виклад обставин, якими заявник обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно зі ст. 318 ЦПК України в заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт.

До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів (ч. 2 ст. 318 ЦПК України).

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 5 ст. 177 ЦПК України).

Зміст поданої заяви свідчить, що ОСОБА_1 просить встановити факт зміни прізвища прадідом заявника « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_3 », ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився на території Київської губернії, яка стала з 24 серпня 1991 року територією України; встановити факт родинних відносин ОСОБА_4 з ОСОБА_1 як правнуком.

Метою встановлення вищевказаних фактів заявник зазначає бажання подальшого отримання громадянства України.

Заявник зазначає, що він є громадянином держави Ізраїль та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи вимоги заяви, представник заявника, серед іншого, покликається на ч. 1 ст. 8 Закону України «Про громадянство».

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про громадянство» особа, яка сама чи хоча б один з її батьків, дід чи баба, рідні (повнорідні та неповнорідні) брат чи сестра, син чи дочка, онук чи онука народилися або постійно проживали до 24 серпня 1991 року на території, яка стала територією України відповідно до Закону України «Про правонаступництво України», або яка сама чи хоча б один з її батьків, дід чи баба, рідні (повнорідні та неповнорідні) брат чи сестра народилися або постійно проживали на інших територіях, що входили на момент їх народження або під час їх постійного проживання до складу Української Народної Республіки, Західноукраїнської Народної Республіки, Української Держави, Української Соціалістичної Радянської Республіки, Закарпатської України, Української Радянської Соціалістичної Республіки (УРСР), і є особою без громадянства або іноземцем, який подав зобов`язання припинити іноземне громадянство, та подала заяву про набуття громадянства України, а також її неповнолітні діти реєструються громадянами України. Іноземці, які є громадянами (підданими) кількох держав, подають зобов`язання припинити громадянство всіх цих держав. Іноземці, яким надано статус біженця в Україні чи притулок в Україні, замість зобов`язання припинити іноземне громадянство подають декларацію про відмову особи, якій надано статус біженця в Україні чи притулок в Україні, від іноземного громадянства. Іноземці із числа осіб, зазначених у частині двадцятій статті 4 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства», замість зобов`язання припинити іноземне громадянство подають декларацію про відмову від іноземного громадянства особи, яка отримала посвідку на тимчасове проживання на підставі частини двадцятої статті 4 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства».

Усупереч вимогам статті 8 Закону України «Про громадянство», статей 318, 177 ЦПК України ні зі змісту заяви ОСОБА_1 , ані з поданих ним документів не вбачається, що заявник розпочав передбачену законодавством України процедуру для набуття громадянства України та припинення громадянства іншої/інших держав.

До своєї заяви про встановлення фактів ОСОБА_1 не додав доказів того, що він у позасудовому порядку вживав будь-яких заходів, передбачених статтею 8 Закону України «Про громадянство».

Крім того, заявнику для усунення недоліків заяви необхідно обґрунтувати вибір підсудності цієї справи та підтвердити наявність підстав для звернення саме до Корольовського районного суду м. Житомира.

За загальним правилом (ч. 1 ст. 316 ЦПК України) заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Однак, заявник не є громадянином України та не має зареєстрованого місця проживання на території України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Усупереч наведений нормі процесуального закону заява ОСОБА_1 не місить адресу електронної пошти заявника, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету заявника та заінтересованої особи.

Крім того, заява не відповідає вимогам пунктів 6, 8, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зокрема, заява не містить: 1) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 2) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (зазначено photo…); 3) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із заявою (за наявності); 4) зазначення щодо наявності у заявника або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 5) підтвердження заявника про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

Установлено, що ОСОБА_1 доказів сплати судового збору не надав, актом Корольовського районного суду міста Житомира від 15 січня 2026 року підтверджено відсутність в матеріалах заяви квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставка судового збору за подання до суду фізичною особою заяви у справах окремого провадження становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2026 рік» з 01 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 328 гривень.

Отже, враховуючи законодавчо визначені ставки судового збору, заявнику в цій справі належить сплатити судовий збір у розмірі 665,60 гривень.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу

За змістом ч. 1-3 ст. 9 ЦПК України, цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

До письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Правильність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою у порядку статті 79 Закону України «Про нотаріат».

А тому, для усунення недоліків заяви також належить надати належним чином засвідчені переклади на українську мову тих документів, які складені іноземною мовою.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст.185 ЦПК України).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст.185 ЦПК України).

Перерахування судового збору необхідно здійснювати за платіжними реквізитами Корольовського районного суду міста Житомира, зазначеними на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Державної міграційної служби України в Житомирській області, про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків заяви протягом 5 днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК