Справа № 158/1494/25
Провадження № 2-п/357/14/26
У Х В А Л А

13 січня 2026 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Кошель Б. І. ,

при секретарі Кардаш О. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білій Церкві в залі суду № 6 заяву заявника (відповідача) ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 листопада 2025 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просив скасувати заочне рішення суду від 06.11.2025, призначити справу до розгляду в загальному порядку з викликом сторін та надати строк для примирення тривалістю три місяці.

Заява мотивовано тим, що 06 листопада 2025 року судом було ухвалено заочне рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу. Хоча він був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, з огляду на особисті обставини та суб`єктивні причини не зміг з`явитися до суду та не мав можливості своєчасно повідомити про це суд. Також він не усвідомлював наслідків своєї неявки, не скористався правом на подання відзиву та пояснень, у зв`язку з чим його позиція не була врахована судом під час ухвалення рішення. Вважає, що заочне рішення ухвалено без належного врахування обставин, які мають істотне значення для справи, що є підставою для його перегляду відповідно до ст. 284-287 ЩІК України. Між сторонами дійсно могли виникати непорозуміння та емоційні ситуації, але відповідач переконаний, що вони не є нездоланними. Він готовий докласти зусиль, змінити власну поведінку, відкрито обговорювати проблеми, прислухатися до потреб дружини та працювати над покращенням їхніх стосунків. Відповідач вірить, що шляхом відвертого діалогу й бажання зрозуміти одне одного вони можуть відновити теплі та повноцінні сімейні взаємини. Відповідач зазначає, що постійно підтримує зв`язок з дітьми, бере участь у їх вихованні, навчанні та дозвіллі. Він глибоко переконаний, що збереження повної сім`ї матиме позитивний вплив на їхній емоційний, психологічний та соціальний розвиток, адже для дітей надзвичайно важливо бачити, як батьки взаємодіють, поважають одне одного і разом долають труднощі. Розірвання шлюбу, на його думку, може спричинити небажані наслідки для дітей, посилити їхнє емоційне напруження та створити ситуацію невизначеності. Саме тому він прагну зробити все можливе, щоб зберегти родину та подарувати дітям стабільне, тепле й гармонійне сімейне середовище. Також на підставі ст. 111 Сімейного кодексу України просить суд надати подружжю строк для примирення тривалістю три місяці, оскільки він щиро прагне зберегти шлюб, усунути непорозуміння та відновити сімейні стосунки.

Ухвалою судді від 10 грудня 2025 року прийнято заяву заявника (відповідача) ОСОБА_1 , позивач: ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення, до розгляду та призначено судовий розгляд заяви на 13 січня 2026 року о 09 год. 30 хв.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, представників не направили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Суд визнав можливим розглянути заяву про перегляд заочного рішення без участі учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви (ст. 287 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Проаналізувавши обставини даної справи та заяву про перегляд рішення в справі, суд дійшов до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 листопада 2025 року було задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу. Постановлено шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 20 січня 2017 року у Білоцерківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 42, - розірвати. Після розірвання шлюбу прізвище позивача залишити шлюбне - « ОСОБА_3 ». Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Статтею 280 ЦПК України визначені умови проведення заочного розгляду справи.

Так, відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно з частин 1, 2, 3 статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу вказаної норми вбачається, що підстави для скасування заочного рішення мають бути у сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, під час розгляду даної справи (провадження) судом перевірені доводи заявника щодо незгоди з заочним рішенням, однак дані обставини не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки останій не надав доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, що прямо передбачено частиною 1 статті 288 ЦПК України.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Отже, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Підсумовуючи викладене, слід зазначити, що під час розгляду справи, так і на час перегляду заочного рішення, судом надано оцінку обставинам справи та наявним у ній доказам, тому суд дійшов висновку про відповідність заочного рішення суду принципу остаточного у розумінні практики ЄСПЛ, а також його узгодження з нормами національного законодавства, враховано відсутність доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи як станом на дату прийняття рішення, так і на час його перегляду.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має зазначити докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю, тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Так, відповідачем при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення від 06 листопада 2025 року.

З урахуванням того, що заявником не надано жодних нових доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи і вплинули б на рішення суду, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення заяви.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для скасування заочного рішення суду, тому заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. 12, 13, 81, 260, 284-288, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву заявника (відповідача) ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 листопада 2025 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Б. І. Кошель