Провадження № 2-з/554/7/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.01.2026 року суддя Шевченківського районного суду міста Полтави Шевська О.І., розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Карабаш Юлії Олександрівни про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Карабаш Ю.О. звернулася до Шевченківського районного суду міста Полтави з заявою про забезпечення позову ОСОБА_1 до комунального підприємства Полтавський обласний центр екстренної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради про визнання протиправним наказ .

Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Полтави Сініциним Е.М. від 17.12.2025 року відкрито провадження по справі..

06.01.2026 року представник позивача адвокат Карабаш Ю.О. звернулась до суду із заявою про забезпечення позову, в якій прохала Зупинити дію наказу КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» ПОР за № 140-кк від 01.10.2025р про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани, до набрання законної сили судовим рішення. Відповідно до частини першої статті 157 ЦПК України, допустити негайне виконання ухвали суду з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

В обгрунтування заяви вказала, що Наразі стало відомо, що на адресу голови профспілкового комітету первинної профспілкової організації Комунального підприємства «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» Вільної профспілки медичних працівників України від Комунального підприємства «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» надійшло подання про надання згоди на звільнення члена профкому за № 01-19/2383 від 30.12.2025, згідно якого відповідач просить надати згоду виборного органу первинної профспілкової організації на звільнення ОСОБА_1 на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України за систематичне невиконання працівником без поважних причин обовязків, покладених на нього трудовим договором, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення.

Під раніше застосовуваними заходами дисциплінарного стягнення Комунальне підприємство «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» має на увазі наказ КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» ПОР за № 140- кк від 01.10.2025р., про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани, який наразі оскаржується в судовому порядку.

У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким не можна притягнути працівника до дисциплінарної відповідальності, доки роботодавцем не доведена його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності

Вказала, з огляду на те, що наказ КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» ПОР за № 140-кк від 01.10.2025р., про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани, наразі оскаржується в судовому порядку і остаточне рішення буде прийняте лише судом, чинність

В.О.директора КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф`Д.Лавренко подав до суду заперечення на заяву про забезпечення позову. Вказав, що проти задоволення заяви заперечує, оскільки заявлені позивачкою заходи забезпечення позову за змістом є тотожними задоволенню пред`явлених позовних вимог, що в розумінні ч. 10 ст. 150 ЦПК України є неприпустимим, оскільки зупинення дії наказу Комунального підприємства «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» за № 140-кк від 01.10.2025р про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани є фактично вирішенням спору без розгляду справи по суті, що є порушенням вимог процесуального права.

Дослідивши заяву позивача про забезпечення позову суд приходить до висновку, що остання не підлягає до задоволення з таких підстав.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.1,2 ст 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально- правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до частин першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав,

визначених законом.

У частині першій статті 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 11) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частини друга, третя статті 150 ЦПК України).

Згідно з частиною десятою статті 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання (частини шоста-восьма статті 153 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що під забезпеченням позову потрібно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Також у зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зроблено правові висновки, згідно з якими умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Верховний Суд у постанові від 16 червня 2019 року у справі № 761/39266/17 (провадження № 61-36887св18) зробив висновок про те, що у справах про захист трудових чи корпоративних правне допускається забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення про звільнення позивача з роботи та зобов`язання відповідача й інших осіб не чинити перешкод позивачеві у виконанні ним своїх попередніх трудових обов`язків, оскільки так фактично ухвалюється рішення без розгляду справи по суті. З наведених підстав Верховний Суд погодився з висновками суду апеляційної інстанції про відмову в забезпеченні позову, оскільки заборона Міністерству аграрної політики та продовольства України, його посадовим особам вчиняти будь-які дії, що спрямовані на припинення трудових відносин, зокрема на розірвання трудового контракту, є фактичним вирішенням спору без розгляду справи по суті та суперечить вимогам процесуального права.

Заявлені позивачкою заходи забезпечення позову за змістом є тотожними задоволенню пред`явлених позовних вимог, що в розумінні ч. 10 ст. 150 ЦПК України є неприпустимим, оскільки зупинення дії наказу Комунального підприємства «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» за № 140-кк від 01.10.2025р про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани є фактично вирішенням спору без розгляду справи по суті, що є порушенням вимог процесуального права.

В абзаці другому частини десятої статті 150 ЦПК України зазначено, що обмеження (мається на увазі вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог) не поширюється на забезпечення позову шляхом зупинення рішень, актів керівника або роботодавця про застосування негативних заходів впливу до позивача (звільнення, примушування до звільнення, притягнення до дисциплінарної відповідальності, переведення, атестація, зміна умов праці, відмова в призначенні на вищу посаду, відмова в наданні відпустки, відсторонення від роботи чи посади, будь-яка інша форма дискримінації позивача тощо) у зв`язку з повідомленням ним або його близькими особами про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень Закону України "Про запобігання корупції".

Застосування такого виду забезпечення позову, за змістом якого фактично ухвалюється рішення без розгляду справи по суті, суперечитиме меті процесуального інституту забезпечення позову та знівелює принципи цивільного процесуального законодавства, оскільки саме під час ухвалення рішення по суті спору суд вирішує такі питання, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи потрібно позов задовольнити або в позові відмовити (частина перша статті 264 ЦПК України).

Позов не може бути забезпечений таким способом, який фактично підмінює собою судове рішення у справі та вирішує позовні вимоги до розгляду справи по суті судом.

Відтак обраний позивачем спосіб забезпечення позову у виді зупинення дії наказу КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» за № 140-кк від 01.10.2025р про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани є не допустимим згідно з абзацом першим частини десятої статті 150 ЦПК України, оскільки таке забезпечення приведе до фактичного вирішення позову шляхом його задоволення без розгляду справи по суті (правова позиція Верховного суду викладена в постанові від 10 травня 2023 року у справі № 592/5961/22 провадження № 61-11725св22).

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку, щодо відмови в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 адвоката Карабаш Юлії Олександрівни про забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Шевченківського районний суд міста Полтави шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний термін.

Суддя О.І.Шевська