Справа № 635/7228/25
Провадження № 2-о/635/82/2026
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2026 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Якішиної О.М.

за участю секретарів Клімової Л.П., Старишко Д.В.

заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Харківської області Куриленко Світлана Василівна, Мереф`яська міська рада, про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

04.09.2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, про встановлення факту родинних відносин між нею та її матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , посилаючись на наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина. З метою отримання свідоцтва про право на спадщинувона звернулася до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Куриленко С.В. з заявою про прийняття спадщини. Проте, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона не змогла підтвердити родинні зв`язки з померлою матір`ю, яка у російській федерації вийшла заміж і змінила прізвище. Свідоцтво про шлюб не збереглося, а актовий запис також відсутній через укладення шлюбу поза межами України. Зазначене змушує її звернутись до суду.

Ухвалою суду від 08.09.2025 р. провадження по справі відкрито, призначено судове засідання.

Ухвалою суду від 07.10.2025 р. залучено до участі у даній справи в якості заінтересованої особи Мереф`янську міську раду. Витребувано з Харківського приміського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області та Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Мереф`янської міської ради докази.

Ухвалою суду від 03.12.2025 р. витребувано докази у Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області.

Заявник, приймаючи участь в судових засіданнях, заяву підтримала з викладених у ній підстав. В судове засідання 15.01.2026 р. не з`явилася. Подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Заінтересовані особи в судове засідання також не з`явилися, будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи.

Представник Мереф`янської міської ради подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Куриленко С.В. подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Враховуючи викладене, суд вважає можливим справу розглянути без участі заявника та заінтересованих осіб.

Суд, вислухавши заявника, допитавши свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема: родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до ст. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» відповідно до статей 255, 271 ЦПК України в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо:

- згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;

- чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення;

- заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;

- встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення, оскільки один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Згідно з Листом Верховного Суду України від 01 лютого 2012 року «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», факт родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК) встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника: право на спадщину, право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо.

Заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути: - спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки; - особи, які мають право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника і яким органи пенсійного фонду відмовили в її призначенні через відсутність доказів, що підтверджують родинні відносини; - інші особи, якщо встановлення такого факту тягне виникнення юридичних наслідків для цих осіб; - прокурор у порядку статей 45, 46 ЦПК відповідно до ст. 361 Закону від 5 листопада 1991 р. № 1789-XII "Про прокуратуру" також має право звернутися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин для осіб, інтереси яких він представляє за законом.

Водночас справи про встановлення факту родинних відносин із метою одержання спадщини не можуть розглядатися судами, якщо заявник відповідно до ст. 1224 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) усунутий від спадщини.

Заінтересовані особи беруть участь у справах цієї категорії з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).

До заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази:

1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб);

2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану (далі - РАЦС) про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану;

3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.

Цей перелік не є вичерпним.

Судом встановлено, що заявник по справі ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Мерефа Харківського району Харківської області, що підтверджується наданими суду копією паспорта та копією свідоцтва про народження.

Згідно копії свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , виданого Мерефянським міським ЗАГС Харківської області 23.09.1964 року, та Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 СК України батьками ОСОБА_7 є ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу 29.06.1985 р. укладено шлюб між ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , актовий запис № 127. Прізвище після державної реєстрації шлюбу - ОСОБА_11 .

З наданих Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області на виконання ухвали суду копій свідоцтв про одруження вбачається, що 23.09.1964 р. ОСОБА_12 , 1940 р.н., уклала шлюб з ОСОБА_8 (шлюб зареєстровано ЗАГС м. Мерефа Харківської області), а 12.07.1985 р. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклала шлюб з ОСОБА_13 (шлюб зареєстровано Березовською сільською радою Прикубанського району м. Краснодара).

17.07.1990 року шлюб між ОСОБА_13 та ОСОБА_3 розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу Серії НОМЕР_2 та повним Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу. Після розірвання шлюбу їй присвоєно прізвище ОСОБА_14 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Мерефа Харківського району Харківської області.

Згідно заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Харківської області Куриленко С.В. 13.01.2025 р., ОСОБА_3 все своє майно заповіла ОСОБА_1 .

З інформаційної довідки про склад зареєстрованих у житловому приміщенні осіб та копій паспортів вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 зареєстровані за однією адресою з 06.08.1985 р.: АДРЕСА_1 .

Допитані в судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтвердили, що ОСОБА_3 та ОСОБА_1 є рідними матір`ю та донькою.

Так, свідок ОСОБА_4 пояснила, що ОСОБА_1 є її племінницею, а ОСОБА_3 була одружена з її братом ОСОБА_8 . Після того, як вони розійшлися, вона вийшла заміж за ОСОБА_14 , з яким вони проживали у Краснодарському краї, де і одружитися. Потім вони приїхали в Україну, прожили років п`ять і він повернувся до російської федерації.

Свідок ОСОБА_5 пояснила, що вона та ОСОБА_3 були невістками, їх чоловіки - двоюрідні брати. ОСОБА_3 була одружена з ОСОБА_8 , а після розірвання з ним шлюбу вона одружилась з ОСОБА_13 .

Згідно п.7 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вбачається, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Заявник є спадкоємцем за заповітом після смерті матері, але прийняти спадщину не може в зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують факт родинних відносин.

Проаналізувавши надані заявником докази, суд вважає доведеним факт родинних відносин між заявником ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ступенем спорідненості як між донькою та матір`ю.

Таким чином, судом встановлено правомірність звернення заявника до суду із заявленими вимогами, оскільки про це свідчать письмові докази та свідки, а тому заява підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.ст.12, 13, 81, 259, 263-265, 293, 294, 315 ч.1 п.1 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме, що ОСОБА_3 є рідною матір`ю ОСОБА_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Якішина