Номер провадження 2/205/1769/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 січня 2026 року місто Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дорошенко Г.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви адвоката Бровка Олександра Олеговича в інтересах ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

До Новокодацького районного суду міста Дніпра через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява адвоката Бровка О.О в інтересах ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.12.2025 року, цивільну справу №205/19765/25, провадження №2/205/7548/25, було розподілено головуючому судді Дорошенко Г.В., та передано судді канцелярією суду 31.12.2025 року.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за вказаним позовом, суддя дійшов висновку, що таку позовну заяву слід залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19).

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд визнати за нею право власності на 1/2 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала діду позивача ОСОБА_3 .

Таким чином, заявлені позовні вимоги є майновими, а отже, розмір судового збору має визначатися виходячи з ціни позову, тобто вартості спірної частки домоволодіння.

Разом з тим, позивач, визначаючи спір як немайновий, сплатила судовий збір у розмірі 8000 грн, посилаючись на середню ринкову вартість частини домоволодіння. Водночас до позовної заяви не додано належних доказів, які підтверджують вартість 1/2 частки спірного домоволодіння (експертна оцінка, інші документи, що дозволяють визначити ціну позову).

Пунктом 9 частини 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Отже, у даному випадку судовий збір повинен бути сплачений, виходячи з дійсної вартості майна. Під дійсною вартістю, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» (частина 4 пункту 6), розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано у цьому населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» належним доказом підтвердження вартості майна є звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

Разом з тим, 09 березня 2021 року набрав чинності наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861.

Позивач не позбавлений можливості скористатися для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua/), якою формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів.

Для визначення дійсної ціни позову позивачеві слід долучити до позовної заяви документи про оціночну вартість спірного майна на час звернення до суду та визначити ціну позову відповідно до пункту 9 частини 1 ст. 176 ЦПК України.

Згідно з частиною 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 (один) відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак позивачу необхідно визначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості майна на час звернення до суду з вказаним позовом, право власності на яке остання просить визнати, і доплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру відповідно до дійсної ціни позову та надати суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору.

Судовий збір сплачується згідно наступних реквізитів: Отримувач: ГУК у Дн-кiй обл/Нов.р/22030101; Код отримувача: 37988155; Номер розрахунку (IBAN): UA0004633; Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.); Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу 101 ____( РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ позивача), Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст.175,177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

З огляду на зазначене, доходжу до висновку про необхідність залишення без руху даної позовної заяви з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву адвоката Бровка Олександра Олеговича в інтересах ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вказаних вимог, заява буде вважатись не поданою та повернута.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Г.В. Дорошенко