Р. С. З. № 60
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

14 січня 2026 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області А. І. Костенко, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Кищенці, Уманського району, Черкаської області у віці 55 років померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 27.03.2018 року складено відповідний актовий запис за № 5, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 27.03.2018 року виконавчим комітетом Кищенецької сільської ради Маньківського району Черкаської області. ОСОБА_5 доводилась матір`ю Відповідачу-1 та Відповідачу-2, та дружиною Відповідачу-3. На момент смерті зареєстроване місце проживання ОСОБА_5 було в АДРЕСА_1 , що підтверджується повідомленням Кищенецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 25.07.2018 № 376. Також це підтверджується інформацією згідно листа Кищенецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 25.07.2018 № 375 у відповідь на запит приватного нотаріуса Завірюхи О.В. Крім іншого, даним листом інформується, що склад зареєстрованих осіб у будинку по АДРЕСА_1 , такий: ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 (відповідач-3 по справі), ОСОБА_3 (відповідач-2 по справі), ОСОБА_6 (відповідач-1 по справі). За життя ОСОБА_5 залишила заповіт, посвідчений 25.09.2017 року уповноваженою посадовою особою Кищенецької сільської ради Маньківського району Черкаської області, зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за № 48. Вказаним заповітом спадкодавець ОСОБА_5 залишила заповітне розпорядження на випадок своєї смерті, яким земельну ділянку загальною площею 3,3219 га, розташовану в адмінмежах Кищенецької сільської ради Маньківського району Черкаської області, кадастровий номер :02:001:0009, згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності серії ЕЕС № 706707 від 12 рудня 2015 року, заповіла ОСОБА_1 (позивачу по справі). Таким чином, за життя спадкодавець ОСОБА_5 зробила заповітне розпорядження, яким на випадок своєї смерті згідно власного вільного волевиявлення, заповіла належне їй майно - земельну ділянку вказаному конкретному спадкоємцеві за заповітом. Після смерті ОСОБА_5 , у встановлений законом шестимісячний строк позивач звернувся до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., з відповідною заявою про прийняття спадщини, де було заведено спадкову справу № 123/2018, що підтверджується інформацією, вказаною у постанові нотаріуса від 01.11.2025, якою заявнику-позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії. Так, постановою від 01.11.2025 року приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Завірюхою О.В., відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку під кадастровим номером :02:001:0009 після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Даною постановою повідомлено, що на підставі заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , 25 липня 2018 року приватним нотаріусом Маньківського районного нотаріального округу Завірюхою О.В., була відкрита спадкова справа № 123/2018. За даними Спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи виявлено заповіт, посвідчений Кищенецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області 25 вересня 2017 року за р.№ 48 від імені ОСОБА_5 на земельну ділянку площею 3,3219 га, кадастровий номер :02:001:0009, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану в адмінмежах Кищенецької сільської ради Маньківського району Черкаської області, на ім`я ОСОБА_1 . Також повідомлено, що виявлено заповіт, посвідчений Кищенецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області 25 вересня 2017 року за р.№ 49 від імені ОСОБА_5 на земельну ділянку площею 2,6282 га, кадастровий номер :02:001:1013, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану в адмінмежах Кищенецької сільської ради Маньківського району Черкаської області, на ім`я дочки ОСОБА_7 . Також повідомлено, що виявлено заповіт, посвідчений Кищенецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області 25 вересня 2017 року за р.№ 50 від імені ОСОБА_5 , яким житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, розташований в АДРЕСА_1 , заповіла своєму чоловікові ОСОБА_4 . Також нотаріусом повідомлено, що крім вищезазначеного заповіданого майна, до складу спадкової маси входить також земельна ділянка площею 0,3655 га, кадастровий номер: 712318301:01:003:0017, місцезнаходження якої: АДРЕСА_1 , яка належала на підставі Державного акта на право приватної власності на землю серія ЧР-11-11-77, виданого Кищенецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області 20 березня 2001 року, померлому ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкоємицею якого була ОСОБА_5 , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав; земельна ділянка площею 0,2350 га, кадастровий номер: :01:003:0149, місцезнаходження якої: село Кищенці Уманського (колишнього Маньківського) району Черкаської області, яка належала на підставі Державного акта на право приватної власності на землю серія ЧР-11-11-77, виданого Кищенецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області 20 березня 2001 року, померлому ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкоємицею якого була ОСОБА_5 , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав. Підтвердженням прийняття спадщини після ОСОБА_8 , ОСОБА_5 є копія спадкової справи № 192/2015 року, яка надійшла з Маньківської державної нотаріальної контори Черкаської області. Згідно п. 4.12 п. 4 гл.10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р., за № 282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Наявність та належність заповіданого позивачеві спадкового майна підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, виданим 12.12.2015 року на ім`я ОСОБА_5 Маньківською державною нотаріальною конторою у спадковій справі № 192 за 2015 рік, зареєстрованим в реєстрі за № 2-1442. Згідно даного свідоцтва вбачається, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є спадкоємицею та власницею земельної ділянки площею 3,3219 га, переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована в адмінмежах Кищенецької сільської ради Маньківського району Черкаської області, кадастровий номер :02:001:0009. Також, наявність та належність спадкодавцеві заповіданого майна підтверджується даними витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за № 49707901 від 12.12.2015, виданого державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., інформацією згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 28.10.2025 № НВ-025. Вказаною постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.11.2025 року повідомлено, що нотаріус не може видати свідоцтво про спадщину, якщо між спадкоємцями існує спір щодо майна, оскільки нотаріус не має права вирішувати такі правові питання. У такому разі спадкоємець повинен звернутися до суду для вирішення спору, тому нотаріусом роз`яснено спадкоємцю процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Виходячи з вищевикладеного, нотаріусом постановлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом ОСОБА_1 на заповідану земельну ділянку після смерті ОСОБА_5 , - відмовити. Таким чином, за сукупністю інформації, за сукупністю інформації, яка міститься у заповіті ОСОБА_5 , посвідченому 25.09.2017 року уповноваженою посадовою особою Кищенецької сільської ради Маньківського району Черкаської області за р.№ 48, у повідомленнях Кищенецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 25.07.2018 № 376, № 375, у постанові приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., від 01.11.2025 року, вбачається, що спадкоємцями майна, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_1 як спадкоємець за заповітом (позивач по справі), а також ОСОБА_4 (відповідач-3 по справі), ОСОБА_3 (відповідач-2 по справі), ОСОБА_6 (відповідач-1 по справі). При цьому, у зв`язку з наявністю спору між спадкоємцями щодо спадкового майна та відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом відсутня можливість оформлення спадщини у іншому порядку, ніж шляхом звернення до суду з даним позовом, оскільки наявність спору між спадкоємцями, який є спором про право матеріальне, підлягає вирішенню в судовому порядку. Наявні документи та фактичні дані в сукупності підтверджують, що майно (земельна ділянка) згідно заповіту від імені ОСОБА_5 від 25.09.2017 року за р.№ 48, дійсно заповідано ОСОБА_1 . При цьому, у вказаному заповіті спадкодавець чітко вказала та висловила свою волю, що належну їй на праві приватної власності земельну ділянку заповідає саме вказаному спадкоємцеві і нікому іншому. У зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, у позивача-спадкоємця немає можливості оформити право власності на спадкове майно у іншому порядку, ніж шляхом звернення з даним позовом до суду про визнання права власності на майно в порядку спадкування, оскільки іншої можливості оформити право власності на майно немає, і в даному випадку ефективним способом захисту порушеного права є саме вимога про визнання права власності, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/39/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 28 січня 2026 року о 09 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, с-ще Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 28 січня 2026 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 28 січня 2026 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А. І. Костенко