Провадження №2/367/484/2026
УХВАЛА

Іменем України

13 січня 2026 року місто Ірпінь

Суддя Ірпінського міського суду Київської області Одарюк М.П., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 проти розгляду справи №367/14906/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Споживчий центр" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення ( виклику) сторін,

УСТАНОВИВ:

08 грудня 2025 року до Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ТОВ " Споживчий центр" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, в якому позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість за кредитним договором у розмірі 42 480,00 грн та судовий збір у розмірі 2 422,40 грн.

Ухвалою суду від 24 грудня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

30 грудня 2025 року через систему " Електронний суд" відповідач надала заяву, в якій просить перейди до розгляду справи № 367/14906/25 за правилами загального провадження, посилаючись на те, що в матеріалах справи відсутнє повідомлення з її підписом про отримання ухвали та позову з додатками.

Суд, розглянувши клопотання відповідача, зазначає наступне.

Відповідно до частини 4 статті 19 ЦПК України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному провадженні.

Згідно частини 6 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є, зокрема, справи 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог статті 274ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Відповідно до вимог частини 6 статті 279 КПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у частині 4 статті 274 ЦПК України: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься.

Частиною 3 статті 274 ЦПК України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, суд зазначає таке.

Як вбачається із позовних вимог, предметом позову є стягнення заборгованості в розмірі 42 480,00 грн., та предмет доказування у справі не вимагає проведення розгляду справи у порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання, викликом учасників справи, дослідження доказів та спору по суті можливе під час розгляду справи у спрощеному позовному провадженні з викликом учасників справи, оскільки кожен вправі надати свої пояснення в письмовій формі та в судовому засіданні.

Крім того, відповідачем в поданій заяві не вказано що саме можуть повідомити сторони в справі під час підготовчого судового засідання, чого б не могли повідомити в письмових та усних поясненнях.

Суд вважає за необхідне зазначити, що в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 14.05.2019 у справі № 522/7636/14-ц (провадження № 14-636цс18), бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Так, відповідачем не зазначено жодної об`єктивної причини, яка б унеможливлювала розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

Крім того, суд зазначає, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження - не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позову та на підтвердження обставин, викладених у такому позові, у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуватись своїми правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні докази на спростування вимог позовної заяви або на її підтвердження, а також відповідні пояснення по суті, безперешкодно можуть бути надані учасниками справи в письмовому вигляді до суду або за особистої присутності в судовому засіданні в межах та під час розгляду такої справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення ( виклику) сторін.

Таким чином, враховуючи, що провадження у справі відкрито та розгляд справи визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, а також з урахуванням малозначності справи та конкретних обставин справи, суд вважає за недоцільне проводити розгляд справи у загальному позовному провадженні, тому заява відповідача щодо переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись статтями 19, 274, 277, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви відповідача про перехід до загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.П. Одарюк