УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" січня 2026 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» про виправлення описки у рішенні Київського районного суду м. Харкові від 12.01.2026 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

27 жовтня 2025 року АТ «Акцент-Банк» (далі: позивач) звернулось до ОСОБА_1 (далі: відповідач) із позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором №б/н від 27.03.2024 у розмірі 43 139,62 грн., з яких: 26 388,37 грн. заборгованість за тілом кредиту; 16 001,25 грн. заборгованість по відсотках; 750 грн. пеня.

12.01.2026 рішенням Київського районного суду м. Харкова стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість за тілом кредиту у розмірі 26 388, 37 грн., заборгованість по відсотках у розмірі 16 001, 25 грн. та витрати зі сплати судового збору в сумі 2 422,40 грн.

15.01.2026 позивачем подана заява про виправлення описки у рішенні, що полягає у невірному зазначені заборгованості за тілом кредиту. Так, за рішенням суду з відповідача на користь позивача стягнута заборгованість у розмірі 42 389,62 грн. замість вірної 43 139,62 грн.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне:

Положеннями ч.1, ч.2 ст.269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

За таких обставин, суддя вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Як на тому наголошено у постанові Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 300/765/15-ц судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивач просив стягнути з відповідача на свою користь заборгованість у розмірі 43 139,62 грн., що складається з: 26 388,37 грн. заборгованість за тілом кредиту; 16 001,25 грн. заборгованість по відсотках; 750 грн. пеня.

12.01.2026 рішенням Київського районного суду м. Харкова стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість за тілом кредиту у розмірі 26 388, 37 грн., заборгованість по відсотках у розмірі 16 001,25 грн.

З вищевикладеного, вбачається, що суд при ухваленні вказаного рішення не розглянув вимогу про стягнення пені у розмірі 750 грн., що підставою для ухвалення додатковою рішення у справі, а не виправлення описки у рішенні.

Отже, підстави для виправлення описки відсутні, а відтак, заява Акціонерного товариства «Акцент-Банк» про виправлення описки у рішенні Київського районного суду м. Харкові від 12.01.2026, задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Керуючись ст. 260, 269, 432 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви Акціонерного товариства «Акцент-Банк» про виправлення описки у рішенні Київського районного суду м. Харкові від 12.01.2026 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі у 15-денний строк апеляційної скарги.

Суддя Н.В. Єфіменко