провадження 2/175/4369/25
УХВАЛА

14 січня 2026 року селище Слобожанське

Суддя Дніпровського районного суду Дніпропетровської області Васюченко О.Г., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розподіл спадкового майна шляхом визнання права власності на майно та компенсації вартості частки спадкового майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , про розподіл спадкового майна шляхом визнання права власності на майно та компенсації вартості частки спадкового майна.

Однак вказана позовна заява не відповідала вимогам: ч. 1, п.п. 2, 4, 5, 6, 7, 8 ч. 3, ч. 6 ст. 175, ч. 1, 4, 5 ст. 177 ЦПК України, тому ухвалою судді Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 04 грудня 2025 року позов було залишено без руху, а позивачу запропоновано у встановлений строк усунути вказані недоліки.

На виконання вище вказаної ухвали до суду було подано позовну заяву (уточнену) та позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про розподіл спадкового майна шляхом визнання права власності на майно та компенсації вартості частки спадкового майна, а також докази сплати судового збору ( 1652 грн).

Згідно частини 1 та 2 статті 181 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені вимоги процесуального закону були виконані та постановлено ухвалу, в якій зазначено підстави залишення заяви без руху та про, що повідомлено позивача та надано йому строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

З урахуванням вище викладеного та зазначеного позивач відповідно до ухвали від 04 грудня 2025 року не виконав у повному обсязі вимоги, визначені ч. 1 ст. 185 ЦПК України, оскільки позивачем не у повному обсязі було усунуто недоліки, яким вона не відповіла, у спосіб визначений судом а саме: позивач у позовній заяві не уточнив зміст позовних: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; позивач з урахуванням позовних вимог, що містить позовна заява ((майнового характеру - визнання права власності на майно) та (немайнового характеру - розподіл спадкового майна)), а також сплаченого судового збору до позовної заяви не додано відповідний документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі за вимоги немайнового характеру; позивач не уточнив виклад обставин, якими він обґрунтовують свої позовні вимоги: оскільки у позовній заяві не зазначено чи звертався він чи спадкодавець за життя до відповідних держаних органів з приводу визнання за ними права власності на майно та про реєстрацію права власності на вказане майно (до кого саме та коли саме); позивачем до позовної заяви не надано докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оскільки не надано постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом із зазначенням причин відмови, або свідоцтво про право на спадщину за законом чи за заповітом на вище вказане майно за позивачем та відповідачем; позивачем у позовній заяві не було зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, або без сплати судового збору за подання такої позовної заяви суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Частиною 5 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Позивач заяв та документів до суду на виконання ухвали судді більше не подавав.

З урахуванням вище викладеного та зазначеного позивач відповідно до ухвали суду не виконав у повному обсязі вимоги, визначені ч. 1 ст. 185 ЦПК України, з заявою про продовження строку для усунення недоліків у позові, станом на 14 січня 2026 року, не звертався, тому згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України матеріали позовної заяви вважаються неподаними і повертаються позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На підставі викладеного, керуючись ч. ч. 3, 5, 6 ст. 185, 261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розподіл спадкового майна шляхом визнання права власності на майно та компенсації вартості частки спадкового майна та уточнену позовну заяву, вважати неподаними та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набрала законної сили 14 січня 2026 року.

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.Г. Васюченко