Провадження № 2-с/333/2/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду міста Запоріжжя Ходько В.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

В С Т А Н О В И В:

07.01.2026 Комунарським районним судом міста Запоріжжя видано судовий наказ за заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Місто для людей Запоріжжя" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Місто для людей Запоріжжя" (юридична адреса: 69035, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд. 131В, р/р: IBAN рахунок НОМЕР_2 в АТ «ОТП БАНК», , МФО 300528) заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком на загальну суму 13 506,84 грн., а також судові витрати зі сплати судового збору у сумі 242 грн. 24 коп.

Заявник звернувся до суду із вказаною заявою, в якій просить скасувати вказаний судовий наказ.

Розглянувши заяву та додані до неї матеріали приходжу до наступного висновку.

За змістом пункту 2 частини 3 статті 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Проте, заявник у поданій заяві не вказав повне найменування стягувача.

Також, відповідно до пункту 1 частини 5 статті 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

В заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 посилається на наявність статуса учасника бойових дій, як на підставу звільнення від сплати судового збору відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір".

Суд вважає безпідставними посилання ОСОБА_1 на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", оскільки він звільняє від сплати судового збору учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності, Героїв України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, однак заява про скасування судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком не входить до такої категорії справ.

Відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року по справі №545/1149/17, норма п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Так, правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. ст.12,22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Таким чином, Великою Палатою Верховного Суду у Постанові від 12 лютого 2020 року зроблено правовий висновок, згідно з яким учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав, як учасників бойових дій.

Оскільки спір у справі винник не щодо розгляду питання соціального захисту прав ОСОБА_1 як учасника бойових дій, суддя приходить до висновку про відсутність підстав для звільнення від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Доказів щодо наявності інших передбачених законом підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору суду не надано.

Відповідно до частини 6 статті 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170, 259-261 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу про стягнення нього заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Місто для людей Запоріжжя" повернути боржнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.М. Ходько