Справа № 686/488/26
Провадження № 2-з/686/4/26
УХВАЛА

13 січня 2026 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області

в складі: головуючої судді Козак О.В.,

при секретарі Боднар А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хмельницькому справу за заявою представника АТ КБ «Приват Банк» Дудки Вікторії Борисівни про витребовування доказів до пред`явлення позову,

встановив:

07.01.2026 року до суду надійшла заява представника АТ КБ «Приват Банк» Дудки В.Б. про витребовування доказів до пред`явлення позову. В обґрунтування вказаної заяви заявник вказав, щоОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Кредитний договір №HMІBGA00007952 від 05.02.2008 .

Позичальник не виконав взятих на себе зобов`язань, у зв`язку з чим за вищезазначеним договором залишилась заборгованість у загальному розмірі 133900,00 дол.США.

В забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором між Банком та ОСОБА_2 (далі - Іпотекодавець) було укладено Іпотечний договір №HMІBGA00007952 від 05.02.2008.

06.04.2006 Іпотекодавець помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть.

У зв`язку з цим 15.11.2016 та 26.07.2017 Банк звернувся з претензіями кредитора до Першої Хмельницької державної нотаріальної контори, відповіді на які не отримав.

18.11.2025 Банк звернувся з претензією кредитора до Другої Хмельницької державної нотаріальної контори, у відповідь на яку Перша Хмельницька державна нотаріальна контора у листі від 17.12.2025 повідомила, що нею було заведено спадкову справу після смерті Іпотекодавця.

Законодавством визначено, що спадкоємці зобов`язані:

1) повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб (ч. 1 ст. 1821 ЦК України);

2) задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину (ч.1 ст.1282 ЦК України).

Банк зазначає, що спадкоємці не зверталися до нього.

Без інформації про спадкоємців, у тому числі тих, хто проживав за адресою останнього місця реєстрації проживання померлого Банк позбавлений можливості захистити свої права та інтереси у судовому порядку, адже пред`явлення позову до невідомих осіб не допускається. Матеріали спадкової справа та інформація про осіб, зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем, можуть ідентифікувати спадкоємців померлого та визначити перелік спадкового майна, за рахунок якого кредитор має право задовольнити свої вимоги.

Заявник обґрунтовує неможливість отримання самостійно доказів нотаріальною таємницею, та тим, що Банк звертався до державної нотаріальної контори та/або приватних нотаріусів із претензією кредитора, але не отримав відповіді з інформацією про спадкоємців, зокрема тих, що постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини і вважаються такими, що прийняли спадщину.

Отже, Банк не має права на отримання вищезазначених доказів самостійно, оскільки він як фінансова установа відсутній у переліку юридичних осіб, які мають право отримувати інформацію, яка становить нотаріальну таємницю, та не уповноважений на отримання інформації про осіб, зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем.

З врахуванням наведеного заявник просить: витребувати від Першої Хмельницької державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; витребувати від Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради інформацію про склад сім`ї ОСОБА_2 та інформацію про осіб, зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем ( АДРЕСА_1 ) станом на дату смерті померлої - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання представник заявника не з`явилась, в заяві просила розглянути це клопотання без участі представника АТ КБ «ПриватБанк».

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

На підтвердження поданої до суду заяви заявником було долучено до неї: копію Кредитного договору №HMІBGA00007952 від 05.02.2008 укладеного між ОСОБА_1 та АТ КБ «ПРИВАТБАНК»; копію Іпотечного договору №HMІBGA00007952 від 05.02.2008, укладеного між Банком та ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .

Згідно листа Першої Хмельницької державної нотаріальної контори від 17.12.2025р. №2292/02-14, АТ КБ «ПриватБанк» на претензію кредитора від 18.11.2025р. було повідомлено, що до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 заведено спадкову справу №683/2016р. Претензія долучена до матеріалів спадкової справи, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на ч.4 ст.84 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.84 ЦПК України, суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

Отже, з наведеного слідує, що до подання позовної заяви суд може витребувати докази, як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

Згідно ч.ч.1, 2 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви (ч. 3 ст. 116 ЦПК України).

За результатами розгляду заяви про забезпечення доказів суд постановляє ухвалу про задоволення чи відмову у задоволенні заяви (ч. 5 ст. 118 ЦПК України).

Зміст поданої до суду заяви АТ КБ «ПриватБанк» фактично зводиться до того, що таке звернення не спрямоване саме на забезпечення доказів, а сформульовані в ньому вимоги по суті є клопотанням про витребування доказів.

Системний аналіз норм статей 116 та 117 ЦПК України дає підстави вважати, що необхідність забезпечення доказів виникає, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Аналогічні висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/385/19, а саме зазначено наступне: «…процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено.

Тобто це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.» (п.п.19,20 Постанови).

У поданій до суду заяві про витребування доказів заявником не зазначено, яким чином витребування доказів у: Першої Хмельницької державної нотаріальної контори копії спадкової справи та від Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради інформацію про склад сім`ї та зареєстрованих осіб, стане неможливим або утрудненим в майбутньому, не вказано, яким чином вказані письмові докази можуть бути втрачені або збирання подання таких доказів стане згодом неможливим або утрудненим. Жодних доказів на підтвердження даних обставин заявником не надано.

Отже вбачається, що фактично мета відповідної заяви зводиться до «здобуття доказів», а не їх «забезпечення», що є різними правовими поняттями. А відповідно, здобуття доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу, не передбачено.

Не зазначено заявником і з яким позовом він має намір звернутися до суду.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень в провадженні Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області вже перебувала справа № 686/23272/13-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та ін., третя особа - служба у справах дітей Хмельницької міської ради, про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення.

Рішенням Апеляційного суду Хмельницької області від 16 березня 2017 року було ухвалено позов задовольнити частково та звернути стягнення на предмет іпотеки - житловий будинок («А-1») АДРЕСА_1, загальною площею 66,7 кв.м., житловою площею 49,7 кв.м. з надвірними будівлями цегляний хлів «Б», цегляний погріб «б») і земельну ділянку площею 0,15 га за вказаною адресою, що належав ОСОБА_4 на праві власності.

Постановою Верховного Суду рішення Апеляційного суду Хмельницької області від 16 березня 2017 року у частині позовних вимог Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про звернення стягнення на предмет іпотеки, було скасувано. У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про звернення стягнення на предмет іпотеки, відмовлено.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оскільки заявником належним чином не обґрунтовано та не подано належних доказів на підтвердження наявності обставин, які свідчать про те, що подання зазначених у заяві доказів, може стати неможливим або ускладненим, чи засіб доказування може бути втрачений, в задоволенні представника АТ КБ «Приват Банк» Дудки Вікторії Борисівни про витребовування доказів до пред`явлення позову, слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 84, 116, 117, 247, 260 ЦПК України, суд -

постановив:

Відмовити в задоволенні заяви представника АТ КБ «Приват Банк» Дудки Вікторії Борисівни про витребовування доказів до пред`явлення позову.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: