Номер провадження 2/754/114/26
РІШЕННЯ

Іменем України

12 січня 2026 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, ціна позову 39418,31 грн,

Стислий виклад позицій сторін

20.11.2025 Позивач звернувся до Суду через електронний кабінет в підсистемі "Електронний Суд" з позовом, у якому просить стягнути з Відповідачки, ОСОБА_1 , 39418,31 грн заборгованості за кредитним договором №б/н від 30.05.2011, що виникла у ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що Позичальник (боржник) ОСОБА_2 мав грошове зобов`язання за кредитним договором щодо повернення суми кредиту у заявленому розмірі. Відповідачка, ОСОБА_1 , прийняла спадщину після смерті боржника (у порядку частини третьої статті 1268 ЦК України), внаслідок чого до неї перейшов обов`язок з погашення боргу спадкодавця. Спадкоємиця не виконала вимоги банку про погашення вказаної заборгованості, що стало підставою для реалізації кредитором свого права на стягнення суми боргу в судовому порядку.

Відповідачка своїм правом подання відзиву не скористався.

КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

28 листопада 2025 року Суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі, вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження (письмового провадження) за наявними матеріалами справи без повідомлення сторін. Судове засідання у такому разі не проводитися.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (частина п`ята статті 279 ЦПК України)

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи (частина шоста статті 279 ЦПК України).

У справі, що розглядається, сторони клопотання про розгляд справи в судовому засідання не заявляли, ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, є малозначною, і підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження. Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідачка з клопотанням про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням, з наведенням відповідних підстав, що передбачені частинами п`ятою - сьомою статті 279 ЦПК України, не зверталася.

Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається […] через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться (частини перша та друга статті 279 ЦПК України).

Згідно з супровідним листом від 28 листопада 2025 року на адресу Відповідачки суд повідомив про те, що розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження за наявними матеріалами справи без повідомлення сторін (письмове провадження). Судове засідання не буде проводитися, крім випадків, коли сторони подадуть клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням, і для цього будуть наявні відповідні підстави, передбачені частинами п`ятою - сьомою статті 279 ЦПК України. Розгляд справи розпочинається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, а саме: 29.12.2025 о 10:00. Суд розглядатиме справу у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Одночасно направлено копію ухвали про відкриття провадження.

Суд надсилав ухвалу про відкриття провадження у справі на адресу, що є зареєстрованим місцем проживання Відповідачки. Поштовий конверт (R60) повернуто з відміткою від 25.12.2025 "адресат відсутній за вказаною адресою", що є належним повідомленням врученням ухвали про відкриття провадження у справі (пункт 4 частини восьмої статті 128, пункт 5 частини шостої статті 272 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться (частина перша статті 131 ЦПК України).

З метою належного інформування про розгляд справи Відповідачки, який не має електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, вжив додаткових заходів та застосував альтернативні способи комунікації. Зокрема, крім ухвали про відкриття провадження у справі, що надсилалась Відповідачці за адресою місця проживання, що зареєстровано у встановленому законом порядку, відповідна ухвала була доведена до відома Відповідачки через Портал Дія.

Отже, Відповідачка була повідомлена належним чином про розгляд справи у суді. У зв`язку з ненаданням Відповідачкою відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, і не заявлення клопотання про надання додаткового часу для подання відзиву, суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина восьма статті 178 ЦПК України).

Позивач у позовній заяві заявив клопотання про витребування копії спадкової справи з метою встановлення кола спадкоємців.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази (частини перша та третя статті 84 ЦПК України).

З огляду на те, що Позивач, будучи кредитором, вже реалізував своє право на самостійне отримання доказів (зокрема, копії свідоцтва про прийняття спадщини у П`ятнадцятій київській державній нотаріальній конторі) та подав їх до суду, відсутні підстави для повторного витребування цих доказів судом.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ОЦІНКА СУДУ

Відповідно до частини першою статті 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

30.05.2011 ОСОБА_2 підписав Анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в АТ КБ "ПриватБанк". На виконання цього Договору ОСОБА_2 отримав кредит у виді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є кредитна картка номер - НОМЕР_1 , строк дії - 07/17 , тип - "PKMMU UNEMBOSSED CREDIT 1-4% FIRST PIN", що підтверджується випискою по рахунку та довідкою про видані картки.

Для користування кредитним лімітом в подальшому Позичальник також отримав такі платіжні інструменти: 1) кредитну картку номер - НОМЕР_2 , строк дії - 04/18 , тип - "Універсальна GOLD"; 2) кредитну картку номер - НОМЕР_3 , строк дії - 04/18 , тип - "Універсальна GOLD"; 3) кредитну картку номер - НОМЕР_4 , строк дії - 03/22 , тип - "Універсальна GOLD"; 4) кредитну картку номер - НОМЕР_5 , строк дії - 01/29 , тип - "Універсальна GOLD".

17.06.2022 Позичальник, ОСОБА_2 , підписав власноруч Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодив наступні умови: 1. Тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн. (п.1.2 Договору); 2. Тип кредитної карти: картка "Універсальна GOLD"; 3. Строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією (п.1.2 Договору); 4. Процентна ставка, відсотків річних: 40,8% (п.1.3 Договору); 5. Кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п.1.4 Договору); 6. Розмір мінімального обов`язкового платежу: мінімального обов`язкового платежу: 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно; у разі прострочення з 31-го дня - 10% від заборгованості; у разі прострочення з 181-го дня - 100 % від заборгованості; 7. Проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю Сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п.1.5 та п. 2.1.1.2.12 Договору).

Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг Позичальником підписано власноруч на планшеті.

Аналіз банківських транзакцій відповідно до виписки з банківського рахунку за період 20.11.2013 - 03.11.2025 підтверджує про використання Позичальником кредитного ліміту та здійснення операцій з поповнення карткового рахунку. Останній платіж було здійснено у грудні 2024 року в сумі 28.12.2024.

Станом на 17.01.2025 Відповідач мав заборгованість зі сплати суми кредиту 39418,31 грн, в тому числі заборгованість за поточним тілом кредита - 37624,56 грн, простроченим тілом кредита - 1793,75 грн.

Суд перевірив розрахунок заборгованості, наданий Банком, визнав його обґрунтованим і таким, що підтверджується відповідними первинними документами. Відповідачка не надала Суду жодних доказів, які б спростовували або ставили під сумнів обґрунтованість наданого Позивачем розрахунку.

17.01.2025 Позичальник, ОСОБА_2 , помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_6 .

На виконання вимог статті 1281 ЦК України, 23.03.2025 Позивач направив претензію кредитора до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори.

04.04.2025 Позивач отримав лист № 1386/02-14 від 29.03.2025 від П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори про те, що на день складання відповіді спадкоємці не зверталися, Свідоцтва про право на спадщину не видавались. Додатково повідомлено, що при зверненні спадкоємців, зміст претензії та розмір заборгованості буде доведено до їхнього відома.

29.07.2025 Позивач направив повторно претензію кредитора до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори.

12.08.2025 Позивач отримав лист від П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори про те, що 25 липня 2025 року було видані Свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям померлого ОСОБА_2 . На даний час про зміст претензії та розмір заборгованості нотаріальна контора повідомити спадкоємців не має можливості.

07.10.2025 Позивач отримав копію свідоцтва про право на спадщину за законом від 25.07.2025 (спадкова справа № 354/2025, зареєстрована в реєстрі № 6-450), з якого вперше дізнався, що спадкоємцем померлого Позичальника є Відповідачка, ОСОБА_1 , яка успадкувала земельну ділянку, площею 0.1303 га, у межах згідно з планом, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка була зареєстрована за померлим в Державному реєстрі прав на нерухоме майно, згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, виданого Комунальним підприємством Бориспільської районної ради Бориспільське районне "Бюро технічної інвентаризації" Київської області № 123005768 від 07 травня 2018 року, номер запису про право власності - 26025662 (дата державної реєстрації 02 травня 2018 року), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 208. Кадастровий номер - :01:003:0163. Цільове призначення (використання) земельної ділянки: 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

10.10.2025 Позивач додатково направив претензію на адресу Відповідачки щодо сплати заборгованості за Договором.

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі не лише права, а й обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У статті 1281 ЦК України закріплено, що спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Згідно зі статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

У разі смерті позичальника за кредитним договором (договором позики) за наявності спадкоємців відбувається заміна боржника в основному зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину. При цьому у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовилися від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця. За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватися у межах вартості отриманого ними у спадщину майна.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 лютого 2020 року у справі № 607/98/17 роз`яснено:

"правовідносини, що виникли між банком та боржником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку положень статті 1282 ЦК України.

При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини:

- чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1281 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги;

- коло спадкоємців, які прийняли спадщину;

- при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1281 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини);

- при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України".

У ЦК України серед положень про порядок задоволення вимог кредитора спадкодавця в імперативному порядку визначений справедливий баланс між законними інтересами та правомірними очікуваннями кредитора спадкодавця і відповідними, зустрічними їм, інтересами спадкоємців. Дотримання цього балансу полягає в тому, щоб забезпечити задоволення вимог кредитора спадкодавця за рахунок спадкового майна, не порушивши майнових прав та інтересів спадкоємців такої особи. Визначення цього балансу законодавцем сформульовано таким чином, що спадкоємці боржника повинні відповідати за його зобов`язаннями в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Зокрема, як зазначалося вище, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Разом із тим, положення зазначеної правової норми застосовуються у випадку дотримання кредитором положень статті 1281 ЦК України щодо строків пред`явлення ним вимог до спадкоємців. Недотримання цих строків, які є присічними (преклюзивними), позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців. (постанова Верховного Суду від 10 грудня 2025 року у справі № 642/2001/22, провадження № 61-8829 св 25).

Кредитор у матеріальних відносинах може пред`явити вимогу до спадкоємців боржника відповідно до вимог статті 1281 ЦК України в один із таких способів: безпосередньо спадкоємцю (спадкоємцям); опосередковано - через нотаріуса за місцем відкриття спадщини (за межами України - через консульські установи) (пункт 56 постанови Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2024 року у справі № 638/1046/14-ц (провадження № 14-12цс24)).

Судом встановлено, що Банк своєчасно звертався з вимогою -претензією до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори і отримав відповідь, що при зверненні спадкоємців, зміст претензії та розмір заборгованості буде доведено до їхнього відома.

Суд дійшов висновку, що Банком доведено обґрунтованість свої вимог кредитора до боржника. Суду встановив обсяг спадкового майна - земельна ділянка площею 0.1303 га, у межах згідно з планом, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Суд враховує, що для правильного визначення меж відповідальності відповідно до правової позиції Верховного Суду необхідне також встановлення вартості спадкового майна. Водночас збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом (частина друга статті 13 ЦПК України).

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) [стаття 89 ЦПК України].

З огляду на те, що Відповідачка, ОСОБА_1 , як спадкоємиця, за законом несе обмежену відповідальність, саме на неї покладався тягар доказування обставин, що обмежують розмір стягнення (тобто надання доказів про те, що вартість успадкованої земельної ділянки є меншою, ніж заявлена сума заборгованості, або заявлення клопотання про призначення відповідної експертизи, витребування доказів, тощо).

Відповідачка не скористалася своїм правом подання відзиву на позовну заяву, не подала заперечень та доказів на їх підтвердження, які б свідчили про те, що вартість успадкованого майна є меншою за розмір кредитної заборгованості, не надала жодних доказів, які б підтверджували повне або часткове погашення існуючої кредитної заборгованості.

У постанові від 29 січня 2021 року у справі № 922/51/20 Верховний Суд наголосив на необхідності застосування стандартів доказування та зауважив, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню так, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від стандарту "достатність доказів", підкреслює необхідність зіставлення судом доказів, які надають позивач та відповідач. Отже, на суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Суд, застосовуючи стандарт переваги більш вагомих доказів та керуючись принципом змагальності, зважає на те, що Позивачем доведено факт наявності кредитної заборгованості у розмірі 39418,31 грн, а також факт прийняття Відповідачкою спадщини у виді земельної ділянки. З огляду на те, що Відповідачка не скористалася своїм правом подання відзиву та не надала жодних доказів чи обґрунтованих заперечень про те, що вартість успадкованої земельної ділянки є меншою, ніж сума боргу, Суд доходить висновку про вірогідність того, що вартість успадкованого майна є достатньою для покриття заявленої суми боргу, а відтак вважає вимоги Позивача законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до статті 141 ЦПК України з Відповідачки підлягає стягненню на користь Позивача сплачена сума судового збору у розмірі 2422,40 грн.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, Суд -

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_7 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" (вул. Грушевського, буд. 1Д, м. Київ, 01001, ) заборгованість за кредитним договором у сумі 39418,31 грн; 2422,40 грн судового збору. Всього: 41 840,71 грн (сорок одна тисяча вісімсот сорок гривень 71 копійка).

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата підписання 12.01.2026

Суддя Інна КОВАЛЕНКО