УХВАЛА

06 січня 2026 року

місто Київ

справа № 367/843/25

провадження № 61-16496ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В.,

розглянувши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Топ Мейк», підписану адвокаткою Сербіновою Аліною Андріївною, на постанову Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2025 року у складі колегії суддів Рейнарт І. М., Кирилюк Г. М., Ящук Т. І. у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про забезпечення його позову до Товариства з обмеженою відповідальністю «Топ Мейк» про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Історія справи

1. У січні 2025 року позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування заподіяних його майну збитків у розмірі 986 698,53 грн і моральної шкоди у розмірі 35 000грн.

2. Позов мотивував тим, що 30 грудня 2024 року він перебував за адресою: Київська обл., смт Гостомель, вул. Південна, 1-В, де надавав послуги відповідачу з електромонтажних робіт на підставі договору від 23 грудня 2024 року. Приблизно о 14 год всередині будівлі виникла пожежа, внаслідок якої був пошкоджений його автомобіль, припаркований неподалік.

3. Зазначав, що 30 грудня 2024 року за цим фактом розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001494, в якому постановою слідчого від 04 січня 2025 року його визнано потерпілим. У висновку № 45 від 02 січня 2025 року про причини виникнення пожежі вказано, що власником об`єкта пожежі Товариством з обмеженою відповідальністю «Топ Мейк» (далі - ТОВ «Топ Мейк», товариство) порушено вимоги Правил пожежної безпеки в Україні.

4. 25 січня 2025 року представницею позивача - адвокаткою Івановою Н. С. подано заяву про забезпечення позову, в якій вона просила накласти арешт на належні відповідачеві земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:078:0039 (площею 0,4565 га) та кадастровим номером :01:078:0052 (площею 0,1 га).

5. На обґрунтування вимог заяви посилалася на те, що майну позивача завдана значна майнова шкода, тому потенційне відчуження відповідачем належного йому майна унеможливить виконання рішення суду в разі задоволення позову. Зазначала, що у мережі Інтернет (платформа OLX) позивач виявив оголошення про продаж належної відповідачу земельної ділянки з кадастровим номером :01:078:0039 із зазначенням причини продажу «у зв`язку із закриттям виробництва».

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

6. Ухвалою Бородянського районного суду Київської області від 29 травня 2025 року у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.

7. Ухвала мотивована тим, що земельні ділянки, арешт на які просить накласти позивач, не є предметом спору. Отже, позивач не навів обґрунтованих доводів про наявність підстав уважати, що незастосування заходу забезпечення позову призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову про стягнення коштів, з яким звернувся до суду позивач.

Короткий зміст оскаржуваної постанови апеляційного суду

8. Постановою Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2025 року апеляційну скаргу представниці ОСОБА_1 - адвокатки Іванової Н. С. задоволено частково.

Ухвалу Бородянського районного суду Київської області від 29 травня 2025 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким заяву про забезпечення позову задоволено.

На забезпечення позову ОСОБА_1 про відшкодування шкоди накладено арешт на належні ТОВ «Топ Мейк» земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:078:0039, площею 0,4565 га, та кадастровим номером :01:078:0052, площею 0,1 га.

9. Постанова мотивована тим, що між сторонами дійсно виник майновий спір з приводу відшкодування матеріальної шкоди, а ТОВ «Топ Мейк», як власник земельних ділянок, може розпорядитися своїм майном у будь-який час, що у подальшому може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову ОСОБА_1 .

10. Апеляційний суд дійшов висновку, що вид забезпечення позову, який просив застосувати позивач, є співмірним із заявленими позовними вимогами, враховуючи значний розмір грошових коштів, які просив стягнути позивач.

11. Суд відхилив доводи представника відповідача про те, що саме лише посилання позивача на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову, адже умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

12. Посилання представника відповідача та суду першої інстанції на те, що земельні ділянки, на які просить накласти арешт позивача, не є предметом спору у цій справі, на переконання апеляційного суду, не може бути підставою для відмови у забезпеченні позову, оскільки процесуальний закон не передбачає, що майно відповідача, на яке накладається арешт у забезпечення позову, обов`язково повинно бути предметом позову. Натомість місцевий суд не врахував, що між сторонами виник майновий спір і майно відповідача може забезпечити виконання рішення суду в разі задоволення позову.

13. Додатково суд апеляційної інстанції зауважив, що накладення арешту на належні відповідачу земельні ділянки не перешкоджає його господарській діяльності, а також не позбавляє його можливості користуватися ними.

Доводи та вимоги особи, яка подала касаційну скаргу

14. 29 грудня 2025 року ТОВ «Топ Мейк» через підсистему Електронний суд подало до Верховного Суду підписану адвокаткою Сербіновою А. А. касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2025 року, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі ухвалу місцевого суду.

15. Касаційну скаргу відповідач мотивував тим, що апеляційний суд не навів мотивів, які б дозволяли дійти обґрунтованого висновку про наявність реальної загрози ускладнення чи унеможливлення виконання можливого рішення суду у разі невжиття заходів забезпечення позову у виді накладення арешту на належні йому земельні ділянки.

16. До того ж суд не навів належного обґрунтування співмірності обраного заходу із заявленими позовними вимогами та не забезпечив дотримання балансу між інтересами сторін, що призвело до необґрунтованого втручання у право власності відповідача.

17. Зауважував, що арешт майна (земельної ділянки) як спосіб забезпечення позову передбачає накладання заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна. Однак предметом позову в цій справі є вимоги про відшкодування майнових збитків та моральної шкоди, а не спір щодо речових прав на відповідні земельні ділянки.

18. Наголошує, що у товариства та його керівництва відсутні борги перед контролюючими органами, відсутні будь-які негативні відомості та інформація в відкритих джерелах, що могла б свідчити про наявність перешкод для виконання рішення у майбутньому у випадку задоволення позову, в реєстрі боржників не перебуває, відкритих виконавчих проваджень не має, відсутня справа про порушення провадження у справі про банкрутство.

19. Більше того, ТОВ «Топ Мейк» декларує наявний чистий прибуток за минулий рік у розмірі 4 204 100 грн, що у чотири рази перевищує суму позовних вимог у даній справі. Зазначає також про те, що будь-яких оголошень з приводу продажу належних йому земельних ділянок товариство не розміщувало, а тому реальний ризик невиконання судового рішення в разі задоволення позову - відсутній.

Щодо процесуальних передумов вирішення судом питання про відмову у відкритті касаційного провадження

20. Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій (частина третя статті 3 Цивільного процесуального кодексу України, далі - ЦПК України).

21. Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України в разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

22. Ухвала суду про забезпечення позову або про відмову у вжитті заходів забезпечення позову не є ухвалою, якою закінчено розгляд справи.

23. Питання про відкриття касаційного провадження у випадку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, вирішує колегія суддів у складі трьох суддів (частина п`ята цієї ж статті).

24. За приписами частини шостої статті 394 ЦПК України ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

25. Із матеріалів касаційної скарги, аналізу змісту оскаржуваної постанови Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для виникнення сумнівів щодо правильності застосування судом апеляційної інстанції норм права.

26. Такого висновку Верховний Суд дійшов з огляду на таке.

Право застосоване судом та оцінка доводів касаційної скарги

27. За змістом частин першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

28. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

29. В оцінці доводів касаційної скарги Верховний Суд враховує, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявників від можливих недобросовісних дій з боку відповідачів з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

30. Забезпечення позову по суті є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження суд встановлює в ухвалі і вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

31. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

32. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення судупро задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

33. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року у справі № 914/1570/20 зазначено, що під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. Водночас важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази.

Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

34. У подальшому у постанові від 24 квітня 2024 року у справі № 754/5683/22 Велика Палата Верховного Суду підтвердила наведені вище висновки та додатково зауважила, що при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову ключовим є встановлення судом: 1) наявності спору між сторонами; 2) ризику незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може проявлятися як через вплив на виконуваність рішення суду у конкретній справі, так і шляхом перешкоджання поновленню порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду; 3) співмірності обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами та 4) дійсної мети звернення особи до суду з заявою про забезпечення позову, зокрема, чи не є таке звернення спрямованим на зловживання учасником справи своїми правами.

Наявність або відсутність підстав для забезпечення позову суд вирішує в кожній конкретній справі з урахуванням установлених фактичних обставин такої справи та загальних передумов для вчинення відповідної процесуальної дії.

35. У справі, яка переглядається касаційним судом, предметом спору є майнові вимоги ОСОБА_1 до відповідача про відшкодування майнової та моральної шкоди на загальну суму понад 1 мільйон гривень.

36. Установивши, що між сторонами дійсно наявний спір, та дослідивши питання співмірності обраних позивачем заходів забезпечення позову з пред`явленими вимогами, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити або унеможливити виконання судового рішення в разі задоволення позову.

37. У цьому висновку суд слушно врахував, що співмірність виду забезпечення позову з пред`явленими вимогами не пов`язується з тим, що майно, на яке накладається арешт в порядку забезпечення позову, обов`язково повинно бути предметом цього спору. Визначальним є те, щоб за рахунок відповідного майна можна було задовольнити вимоги кредитора (позивача), що в цій справі з урахуванням ціни позову було дотримано.

38. Суд апеляційної інстанції також належно оцінив доводи відповідача про те, що будь-яких оголошень з приводу продажу належних йому земельних ділянок товариство не розміщувало, зазначивши, що ТОВ «Топ Мейк», як власник нерухомого майна, має безперешкодну можливість його відчужити (незалежно від того, чи вже вчинялися дії з підготовки до такого відчуження), а головною умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

39. Доводи касаційної скарги про те, що у відповідача відсутні борги перед контролюючими органами чи відкриті виконавчі провадження, відсутні будь-які негативні відомості та інформація у відкритих джерелах, що могла б свідчити про наявність перешкод для виконання рішення у майбутньому, Верховний Суд відхиляє, адже заходи забезпечення позову за своєю суттю не є каральними, не покликані впливати на ділову репутацію відповідача, а їх застосування не пов`язується законодавцем з обов`язково негативною поведінкою сторони у спорі.

40. Метою вжиття заходів забезпечення позову є винятково забезпечення максимально сприятливої ситуації для виконання можливого рішення суду про задоволення позову, тобто заходи забезпечення позову є своєрідною гарантією виконання рішення суду. Рішення суду про задоволення позову про стягнення коштів чи відшкодування шкоди не обов`язково повинне бути виконане за рахунок того майна, на яке судом накладено арешт, однак вжиття таких заходів має за мету стимулювати добросовісного відповідача виконати судове рішення, у тому числі за рахунок грошових коштів, про наявність яких у касаційній скарзі зазначає відповідач.

41. У цьому контексті Верховний Суд зауважує, що відповідач хоча й посилався на наявність у нього чистого прибутку за минулий рік у понад 4 мільйони гривень, проте доказів того, що відповідний обсяг коштів перебуває на рахунках відповідача і на таке майно може бути звернено стягнення в разі задоволення позову ОСОБА_1 , до судів попередніх інстанцій не подавав. Натомість відповідач у касаційній скарзі зазначав, що в результаті пожежі сам зазнав збитків орієнтовно на суму 1 333 793,79 грн, що не виключає використання товариством наявних у нього коштів (прибутку) на покриття цих збитків.

42. Необхідно зазначити, що позиція відповідача, який, заявляючи, що не має наміру відчужувати належні йому земельні ділянки, проте посилається на те, що вжиття судом заходів забезпечення позову перешкоджає йому в реалізації права на розпорядження майном, є, щонайменше, непослідовною.

43. Верховний Суд наголошує, що заходи забезпечення позову є тимчасовими та діють або до їх скасування судом, або до виконання рішення суду про задоволення позову. Арешт на належне відповідачеві нерухоме майно жодним чином не перешкоджає йому в реалізації права володіння й користування ним. Натомість можливість реалізації права на розпорядження майном буде тимчасово відтермінована та з урахуванням доводів ТОВ «Топ Мейк» про відсутність наміру відчужувати земельні ділянки, не створює для відповідача будь-яких негативних наслідків.

44. Аргументів про те, що накладення арешту на земельні ділянки будь-яким чином перешкоджає йому у здійсненні господарської діяльності товариство не навело.

45. За таких обставин апеляційний суд, задовольняючи заяву про забезпечення позову, правильно виходив зі співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову (яких судом не встановлено) з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів (вплив на можливість виконання рішення суду про задоволення позову за рахунок належного відповідачу майна).

46. Інші наведені в касаційній скарзі аргументи не спростовують висновків суду апеляційної інстанції й не дають підстав вважати, що суд порушив норми процесуального права, про що зазначає у касаційній скарзі заявник.

47. Оскільки правильне застосування апеляційним судом норм процесуального права є очевидним, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою, а тому відсутні підстави для відкриття касаційного провадження.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Топ Мейк», підписаною адвокаткою Сербіновою Аліною Андріївною, на постанову Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2025 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про забезпечення його позову до Товариства з обмеженою відповідальністю «Топ Мейк» про відшкодування шкоди- відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді О. В. Ступак

Є. В. Синельников

В. В. Шипович