провадження 2/287/273/26
Справа № 287/1132/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року м. Олевськ

Суддя Олевського районного суду Житомирської області Нижник Г.П. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Крушинська Антоніна Андріївна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Олевського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява Суддя Олевського районного суду Житомирської області Нижник Г.П. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Крушинська Антоніна Андріївна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа розподілена судді Нижнику Г.П.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України цивільне судочинство ґрунтується на принципі диспозитивності відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до загальних норм процесуального Кодексу права та обов`язки сторін є рівними і сторони спору мають право на справедливий суд та обов`язок сприяти суду у справедливому розгляді справи шляхом добросовісної поведінки та надання доказів.

Добросовісність учасників судового процесу, зокрема, полягає у тому, щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки, виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

Такі висновки також виклав Верховний Суд в постанові від 31 січня 2019 року в справі №753/21967/15-ц.

Також, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою (заявою) не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву (заяву), порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про прийняття чи повернення позовної заяви, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки із вказаного порядку.

Ухвалою суду 19.11.2025 позовну заяву залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 175 ЦПК України та позивачу надано строк для усунення недоліків. Роз`яснено наслідки неусунення позивачем недоліків позовної заяви у встановлений судом строк.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа в електронному вигляді «Ухвала про залишення позовної заяви без руху» від 19.11.2025 по справі № 287/1132/25 (суддя Нижник Г.П.), а також (за наявності) прикріплені до нього файли було надіслано одержувачу ОСОБА_3 в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету: 22.11.2025 19:55:02 год.

Копію зазначеної ухвали 19.11.2025 направлено позивачу ОСОБА_1 на адресу, зазначену у позовній заяві: АДРЕСА_1 . Поштове відправлення з копією ухвали суду повернуто без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до ч. 6 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Оскільки, судова кореспонденція направлялась позивачу на адресу яка була зазначена ним у позовній заяві суд вважає, що вжив всі залежні від нього заходи для належного повідомлення останнього для реалізації судового захисту прав та інтересів.

Проте, станом на 13.01.2026 недоліки заяви залишились не усунутими.

Відповідно до вимог частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд додатково роз`яснює, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення.

З урахуванням того, що у встановлений судом строк недоліки, зазначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позивачем не усунуто, суд вважає за необхідне визнати заяву неподаною і повернути позивачу.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Крушинська Антоніна Андріївна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - повернути позивачу у зв`язку з неусуненням недоліків в позовній заяві.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Г. П. Нижник