Справа № 503/2024/25
Провадження № 2/503/417/26
УХВАЛА

09 січня 2026 року м. Кодима

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Вороненко Д.В., дослідивши клопотання надіслане від імені адвоката Шаврова Ігоря Ігоровича про долучення його участі в справі та відкладення розгляду справи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів на утримання дитини,

встановив:

В провадженні суду перебуває вище вказана цивільна справа, в якій підготовче засідання призначене на 09 січня 2026 року о 12 год. 00 хв.

09.01.2026 року на електронну адресу суду надійшло клопотання від імені адвоката Шаврова Ігоря Ігоровича, як представника відповідача, датоване 09.01.2026 року із зазначенням у ньому про його підписання ЕЦП, але у дійсності без накладення на нього кваліфікованого електронного підпису, про долучення його участі в справі та відкладення розгляду справи.

Дослідивши вказане клопотання, суд вважає за потрібне повернути його заявнику без розгляду з огляду на наступне.

Висновки суду

щодо подання клопотання без накладення на нього кваліфікованого електронного підпису:

Чинне процесуальне законодавство не забороняє учаснику справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням їх власним електронним цифровим підписом учасника справи (постанова Верховного Суду від 30 березня 2021 року у справі № 530/544/16).

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20), альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.

Відповідно до ч.2 ст. 183 ЦПК України передбачає, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

При цьому, абзац перший ч.8 ст. 43 ЦПК України передбачає, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Пунктом 15 ч.1 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 року № 2155-VIII передбачено, що електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис.

Частинами 1 і 3 статті 6 і частиною 1 статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22.05.2003 року № 851-IV передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

З аналізу наведених норм права вбачається, що електронний документ має силу оригіналу документа лише за наявності електронного цифрового підпису автора.

14 лютого 2019 року Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи справу № 9901/43/19, зазначила, що саме електронний цифровий підпис є головним реквізитом такої форми подання електронного документу. Відсутність такого реквізиту в електронному документі виключає підстави вважати його оригінальним.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Таким чином, відповідно до загальноприйнятих правил оформлення документів, підпис є обов`язковим реквізитом будь-якого офіційного документу, який надає йому юридичної сили, підтверджує справжність, правильність, а також відповідальність певної особи за його зміст. Кожна заява, клопотання чи заперечення, повинно бути підписане особою, що її подає, відсутність підпису ставить під сумнів її дійсне волевиявлення.

Водночас із цим абзац перший ч.4 ст. 183 ЦПК України передбачає, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

При цьому, ч.3 ст. 182 ЦПК України передбачає, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

У зв`язку з чим суд вважає необхідним повернути без розгляду клопотання надіслане на електронну адресу суду від імені адвоката Шаврова І.І. датоване 09.01.2026 року, без накладення на нього кваліфікованого електронного підпису цього заявника.

щодо подання клопотання адвокатом в електронній формі:

18 жовтня 2023 року було введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС) або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX (надалі - Закон).

Відповідно до ч.2 ст. 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

В свою чергу абзацом другим ч.5 ст. 14 ЦПК України передбачено, щоелектронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Згідно абзаців першого-другого ч.6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Водночас абзац другий ч.4 ст. 183 ЦПК України передбачає, що суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Представник відповідача адвокат Шавров І.І. не зазначив у змісті поданого клопотання відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, хоча пункт 1 ч.1 ст. 183 ЦПК України вимагає необхідності зазначення цього в будь-якій письмовій заяві, клопотанні. Водночас із цим з огляду на вимоги процесуального законодавства, передбачені абзацом першим ч.6 ст. 14 ЦПК України, адвокат має бути зареєстрованим у підсистемі «Електронний суд» в обов`язковому порядку.

Разом з тим, згідно з абзацом 2 ч.8 ст. 14 ЦПК України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч.6 ст. 43 ЦПК України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Однак, клопотання від імені адвоката Шаврова І.І. направлене до суду в електронній формі не через підсистему «Електронний суд», а на офіційну електронну пошту, без скріплення його електронним підписом.

Згідно з ч.4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Оскільки представник відповідача (адвокат), який в силу положень ст. 14 ЦПК України, звертаючись до суду із процесуальними документами в електронній формі чи вчиняючи інші процесуальні дії в електронній формі повинен використовувати виключно модулі Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, подав клопотання засобами електронної пошти, а не через підсистему «Електронний суд», то така заява подана з порушенням положень ч.8 ст. 14 та ч.6 ст. 43 ЦПК України, а отже на підставі ч.4 ст. 183 ЦПК України підлягає поверненню заявнику без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює адвокату право на повторне звернення із відповідною заявою у разі усунення недоліків, які стали причиною повернення такої заяви без розгляду.

Керуючись ст. 14, 43, 183, 257, 259-261 ЦПК України, суд

постановив:

Клопотання подане від імені представника відповідача адвоката Шаврова Ігоря Ігоровича датоване 09.01.2026 року повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Д. В. Вороненко