провадження № 2-н/294/22/26
справа № 294/1778/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 січня 2026 року м Чуднів

Суддя Чуднівського районного суду Житомирської області І.В.Білера, розглянувши заяву ОСОБА_1 від імені якої діє представник адвокат Слюсарчук Євген Андрійович до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання двох неповнолітніх дітей,-

В С Т А Н О В И В:

До Чуднівського районного суду Житомирської області надійшла заява ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на двох неповнолітніх дітей.

Судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 160 ЦПК України із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються: документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Згідно з ч. 5 ст. 183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Таким чином, право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів має той з батьків дитини, з яким дитина проживає у визначеному Законом порядку.

У заяві про видачу судового наказу заявниця вказує, що від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх синів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які зареєстровані та проживають разом із заявницею та знаходиться на її утриманні.

Наразі заявник та боржник перебувають у шлюбі, проте тривалий термін останній відмовляється добровільно надавати фінансову допомогу на утримання дітей, хоча таку змогу має, оскільки, являється військовослужбовцем та отримує щомісячне грошове забезпечення.

Дослідивши заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи, вважаю за необхідне відмовити у видачі судового наказу з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу. Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 163 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються. Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Проте заявником не надано належних доказів на підтвердження вищезазначених обставин щодо ненадання матеріальної допомоги божником, перебування дітей на її утриманні.

Крім того, згідно відомостей, викладених у заяві, а також повідомлення Краснопільської сільської ради Бердичівського району Житомирської області встановлено, що заявниця разом з дітьми та боржником зареєстровані за однією адресою: АДРЕСА_1 .

У зв`язку з вищенаведеним, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 166 ЦПК України суд роз`яснює, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 ЦПК України, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 165, 166, 260, 261, 352, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити ОСОБА_1 від імені якої діє представник адвокат Слюсарчук Євген Андрійович у видачі судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на утримання двох неповнолітніх дітей.

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою після усунення її недоліків.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 15-ти денний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Ірина БІЛЕРА