Справа №:461/7526/25
Провадження №: 2-п/461/5/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.01.2026 м. Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Романюка В.Ф.

з участю: секретаря судового засідання Салика С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Козадаєва В.С. про перегляд заочного рішення, винесеного 27 жовтня 2025 року у цивільній справі №461/7526/25 за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

02 грудня 2025 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Козадаєв В.С. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення винесеного 27 жовтня 2025 року у цивільній справі №461/7526/25 за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором. Зазначає, що не погоджується із Заочним рішенням Галицького районного суду м. Львова (суддя Романюк В.Ф.) від 27 жовтня 2025 року у справі за позовом у формі позовної заяви Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором (справа №461/7526/25). 3 24 лютого 2022 р., відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану. 15 березня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України №2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», яким розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено новим пунктом 18 відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разів прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст. 625 Цивільного кодексу України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Законом України №2120-1Х «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» розділ IV "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про споживче кредитування" (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 1, ст. 2 із наступними змінами) доповнити пунктом 6 1 такого змісту: "6 1. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разі допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з причин інших, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056 1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Норми цього пункту поширюються, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем».

11 грудня 2025 року через систему «Електронний суд» від представника позивача надійшли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в яких вказано, що в обґрунтування неявки в судове засідання без поважних причин представник Відповідача нічого не заявляє, тим самим ніяк не обґрунтовуючи неявку ОСОБА_1 в судове засідання. Відтак вбачається, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про розгляд справи №461/7526/25 в суді, однак в судове засідання він не з`явився, про поважність причин власної неявки суду не повідомив, представництво своїх інтересів не забезпечив, що було достатньою підставою для проведення заочного розгляду справи. Представник АТ «Ідея Банк» зазначає, що неустойка (штрафи, пеня) взагалі не заявлялися до стягнення з Позичальника, адже її нарахування було припинено на виконання вимог п. 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України. Така вимога дійсно була надіслана Відповідачу, але у даній вимозі: сума пені 0 грн, строкова плата за обслуговування кредиту 0 грн., прострочена плата за обслуговування кредиту 0 грн., грн., дебіторська заборгованість 0 грн., інші штрафні санкції 0 грн. Більше того у позовній заяві АТ «Ідея Банк» заявляє до стягнення 76608,19 грн., з яких: прострочений борг 46062,55 грн. та прострочені проценти 30545,64 грн.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Козадаєв В.С. у судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про час, дату та місце розгляду справи, що стверджується матеріалами справи.

Представник позивача АТ «Ідея Банк» в судове засідання не з`явився, оскільки згідно заперечень на заяву про перегляд заочного рішення просить розгляд заяви про перегляд заочного рішення здійснювати за відсутності представника позивача.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд прийшов до переконання, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд встановив, що 27 жовтня 2025 року Галицьким районним судом міста Львова ухвалено заочне рішення у справі №461/7526/25, яким позовні вимоги Акціонерного товариства «Ідея Банк» задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за договором кредиту №M32.00407.010448844 від 05.10.2023 у розмірі 76608,19 грн. та 3028 грн. судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідне одночасне існування двох умов у їх сукупності: поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене судом заочне рішення; наявність доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1-4 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

В обґрунтування неявки в судове засідання без поважних причин представник відповідача нічого не заявляє, тим самим ніяк не обґрунтовуючи неявку ОСОБА_1 в судове засідання. Відтак вбачається, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про розгляд справи №461/7526/25 в суді, однак в судове засідання він не з`явився, про поважність причин власної неявки суду не повідомив, представництво своїх інтересів не забезпечив, що було достатньою підставою для проведення заочного розгляду справи.

З урахуванням зазначеного, відповідач ОСОБА_1 вважається таким, що належним чином повідомлений про розгляд справи, та за наявності всіх умов, передбачених у ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив заочне рішення.

Заочне рішення було направлено у передбаченому законом порядку за місцем проживання відповідача, за вказаною в позовній заяві адресою.

В обґрунтування доводів щодо перегляду заочного рішення представник Відповідача зазначає, що 04 червня 2025 року Позивачем було направлено на адресу Відповідача вимогу про усунення порушення кредитних зобов`язань, що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями списків про згрупування поштових відправлень. Згідно даної вимоги АТ «Ідея Банк» вимагало терміново, протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дня направлення кредитором цієї вимоги виконати зобов`язання по кредитному договору, а саме достроково повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитними коштами, тобто до дня фактичного погашення всієї заборгованості за кредитом, а також суму пені, нарахованої на день повного погашення заборгованості та інші платежі за кредитним договором.

Далі Відповідач спирається на «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено новим пунктом 18 відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разів прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст. 625 Цивільного кодексу України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення.

З матеріалів справи вбачається, що неустойка (штрафи, пеня) взагалі не заявлялися до стягнення з Позичальника, адже її нарахування було припинено на виконання вимог п. 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України.

У позовній заяві АТ «Ідея Банк» заявляє до стягнення 76608,19 грн., з яких: прострочений борг 46062,55 грн. та прострочені проценти 30545,64 грн.

Із поданої заяви про перегляд заочного рішення суду та доданих доказів (документів) не встановлено наявність доказів, які не були враховані під час розгляду справи та постановлення рішення суду.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку що у заяві відсутні посилання на докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 260, 287, 288 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Козадаєва В.С. про перегляд заочного рішення, винесеного 27 жовтня 2025 року у цивільній справі №461/7526/25 за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором, - відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Строк на апеляційне оскарження рішення, згідно ст. 287 ЦПК України починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий суддя Романюк В.Ф.