Провадження № 2-с/638/12/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення заяви

про скасування судового наказу

12 січня 2026 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі головуючої судді Яковлевої В.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Шевченківським районним судом м. Харкова 06 жовтня 2025 року за заявою ТОВ «Стимул ЛТД+» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості

в с т а н о в и в:

09.01.2026 ОСОБА_1 через офіційну електронну пошту звернувся до Шевченківського районного суду м. Харкова із заявою про скасування судового наказу, виданого Шевченківським районним судом м. Харкова 06 жовтня 2025 року за заявою ТОВ «Стимул ЛТД+» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.01.2026 визначено головуючу суддю Яковлеву В.М.

В свою чергу, вищезазначена справа передана в провадженні судді Яковлевої В.М. 12.01.2026.

У зв`язку з розглядом вищевказаної заяви витребувано матеріали цивільної справи № 638/19559/25 (провадження № 2-н/638/4278/25) за заявою ТОВ «Стимул ЛТД+» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості.

Заява мотивована тим, що 06 жовтня 2025 року Шевченківський районний суд м. Харкова видав судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості.

Заявник вважає, що судовий наказ підлягає скасуванню, оскільки боржник не отримував його копію, а про існування дізнався нещодавно, оскільки проживає за кордоном, у зв`язку з чим пропустив строк звернення до суду із вказаною заявою.

Суд, дослідивши доводи заяви, матеріали цивільної справи №638/19559/25, доходить висновку про необхідність повернення заяви про скасуванян судового наказу, виходячи з такого.

Так заявник вказує, що 06 жовтня 2025 року Шевченківський районний суд м. Харкова видав судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості.

В свою чергу, ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Харкова із заявою про скасування судового наказу, виданого Шевченківським районним судом м. Харкова 06 жовтня 2025 року за заявою ТОВ «Стимул ЛТД+» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості.

Вважає, що судовий наказ підлягає скасуванню, оскільки боржник не отримував його копію, а про існування дізнався нещодавно, оскільки проживає за кордоном, у зв`язку з чим пропустив строк звернення до суду із вказаною заявою.

Суд вказує, що відповідно до частини першої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з пунктом 5 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до абзацу другого частини восьмої статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частинами п`ятою, шостою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Суд також зазначає, що згідно вимог ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

4. Заява підписується боржником або його представником.

5. До заяви про скасування судового наказу додаються:

1) документ, що підтверджує сплату судового збору;

2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;

3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Також суд враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Разом з тим, як вбачається із вищевказаної заяви, дана заява подана через офіційну електронну пошту суду боржником ОСОБА_1 , однак подана заява в порушення вимог ч. 4 ст. 170 ЦПК України не підписана останнім, а саме відсутній електронний цифровий кваліфікований підпис.

Вищевказаний факт також підтверджується актом працівників Шевченківського районного суду м. Харкова від 09.01.2026, в якому вказано про те, що в заяві про скасування судового наказу та поновлення строку, які надійшли до суду 09.01.2026 о 10 год 40 хв від , відсутній електронний цифровий кваліфікований підпис.

Крім того пунктом 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України передбачено, що до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Однак при зверненні до суду із заявою про скасування судового наказу ОСОБА_1 не було додано документу про сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» - за подання до суду позовної заяви про скасування судового наказусправляється судовий збір у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ЗУ «Про Державний бюджет на 2026 рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3328 грн.

Таким чином судовий збір за подання заяви про скасування судового наказу становить 166,40 грн.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи вищезазначене, суд вказує, що у відповідності до вимог ст. 170 ЦПК України подану заяву про скасування судового наказу необхідно повернути її заявникові без розгляду.

Керуючись ст. ст. 170, 258, 259, 260 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Шевченківським районним судом м. Харкова 06 жовтня 2025 року за заявою ТОВ «Стимул ЛТД+» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику його право на повторне звернення до суду після усунення зазначених недоліків.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/на Офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя В. М. Яковлева