БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/57/26
Провадження № 2/497/691/26
УХвала

про залишення позовної заяви без руху

09.01.26 року м.Болград

Суддя Болградського районного суду Одеської області Кодінцева С.В., вивчивши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Василівської сільської ради, Арцизької державної нотаріальної контори про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з названим позовом та просить постановити рішення, яким визнати за ОСОБА_2 , як за спадкоємцем за законом, право власності на земельну ділянку:

- розміром 0,83 частини сумісної власності за державним актом ОД №094232 від 11 жовтня 2005 року з кадастровим номером :01:003:0498,

- розміром 0,37 частини сумісної власності за державним актом ОД №094241 від 20 квітня 2006 року з кадастровим номером :01:003:0517,

які розташовані на території Василівської сільської ради Болградського району Одеської області з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Окрім цього в порядку забезпечення доказів, позивач звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів, просив витребувати у відповідача Арцизької державної нотаріальної контори копії документів.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана в порушення вимог статей 175 і 177 ЦПК України, у зв`язку з наступним.

За змістом пункту 5 частини 3 ст.175, ч.5 ст.177 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено, що позовна заява, серед іншого, повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів); зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно з п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10 вересня 2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

У порушення зазначених положень, позивачем не вказано ціну позову та ненаданий розрахунок вартості майна яке має успадкувати позивач,а саме земельної ділянки розміром 0,83 частини сумісної власності за державним актом ОД №094232 від 11 жовтня 2005 року з кадастровим номером :01:003:0498, і право власності на земельну ділянку, розміром 0,37 частини сумісної власності за державним актом ОД №094241 від 20 квітня 2006 року з кадастровим номером :01:003:0517, а надано лише два витяги з вищезазначеними кадастровими номерами земельних ділянок із загальною вартістю їх ціни 1464896.16 гривень та 3600693.38 гривень до яких входять відповідні частки, які має намір успадкувати мабуть ОСОБА_2 (оскільки позивач в позові не зазначений).

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2026 рік» з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3328,00 грн., за подання позовної заяви майнового характеру для фізичної особи складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 1 331,20 грн. та не більше 16 640 грн.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду.

Неправильне визначення ціни позову може призвести до необґрунтованого відкриття провадження у справі.

Оцінка правильності визначення ціни позову здійснюється судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

Однак позивачем у порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначено ціну позову, та додано квитанції про сплату судового збору на суму 2122.40 гривень та на суму 605.60 гривень, хоча заявлено дві позовних вимоги, що позбавляє суд можливості здійснити перевірку відповідності ціни позову сумі сплаченого судового збору, так як згідно вимог закону кожна з вимог має бути сплачена окремою квитанцією.

Крім того позивачу необхідно уточнити повне найменування позивача, та усі наявні його дані, з огляду на те, що в позовній заяві поданій до суду значиться: заявник « ОСОБА_1 », позивач взагалі не зазначений, тоді як в прохальній частині позову право власності просить визнати за ОСОБА_2 .

В позовній заяві також не вказано повне найменування відповідачів по справі.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Окрім цього, згідно Акту від 07.01.2026 складеного за підписами співробітників канцелярії суду, зазначено що при роздрукуванні додатків до позовної заяви 17 (сімнадцяти) вкладень в форматі "DSC" не відкриваються, що позбавляє суд можливості перевірити відповідність вказаних додатків до позовної заяви і долучити їх в друкованому вигляді.

Виходячи з вищезазначеного, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до Василівської сільської ради, Арцизької державної нотаріальної контори про визнання права власності на спадкове майно, подана з порушення вимог ст. 175 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху в порядку ч.1 ст.185 ЦПК України з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків у повному обсязі у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст.177, 185, 260, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Василівської сільської ради, Арцизька державна нотаріальна контора про визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали направити позивачу та роз`яснити, що в випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ? С.В.Кодінцева