У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 січня 2026 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Тептюк Є.П., розглянувши заяву боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 06.08.2025 року Черкаським районним судом Черкаської області, щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Холд Лімітед» заборгованості за надання послуг ЖКГ,-

в с т а н о в и в:

06 січня 2026 року ОСОБА_1 звернулась до Черкаського районного суду Черкаської області з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку та скасування судового наказу, виданого 03.09.2025 року суддею Черкаського районного суду Черкаської області Волковою Н.С., щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Холд Лімітед» заборгованості за спожитий природній газ, за адресою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування поданої заяви посилається на те, що з виданим судовим наказом вона не погоджується, оскільки: відсутнє фактичне підписання договору; відсутні в матеріалах справи будь-які розрахунки заборгованості, інформація щодо фактичного спожитого споживачем обсягу природнього газу, відомостей про ціноутворення вартості ЖКП, тарифів визначених договором або/та чинним законодавством; є необхідність застосування строків позовної давності до заяви стягувача.

Також, боржник зазначає в заяві про поновлення пропущеного процесуального строку, що 24 грудня 2025 року нею було отримано копію судового наказу разом із матеріалами справи в приміщенні Черкаського районного суду Черкаської області. Зважаючи на вищевикладене, просить суд поновити пропущений строк на подання заяви про скасування судового наказу.

Суд дослідивши матеріали справи, вважає, що заяву про скасування судового наказу слід повернути заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Суд дослідивши матеріали справи встановив наступне.

03.09.2025 року суддею Черкаського районного суду Черкаської області Волковою Н.С. був виданий судовий наказ щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Холд Лімітед» заборгованості за спожитий природній газ, за адресою АДРЕСА_1 .

10.10.2025 року вищевказаний судовий наказ набрав законної сили.

Суд не погоджується з доводами викладеними боржником в заяві про поновлення пропущеного процесуального строку з огляду на наступне.

03.09.2025 року на адресу боржника: АДРЕСА_1 , було направлено копію судового наказу. 26.09.2025 року рекомендоване повідомлення повернулось до суду із зазначенням повернуто: «адресат відсутній за вказаною адресою», згідно довідки про причини повернення/досилання відділення поштового зв`язку Укрпошти від 24.09.2025 року.

22.12.2025 року боржник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою на ознайомлення із матеріалами справи. 24.12.2025 року остання ознайомилась із матеріалами справи в повному обсязі, всі фотокопії отримала.

Порядок вручення судових рішень визначено ч.5 ст. 272 ЦПК України за змістом якої, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: 1)день вручення судового рішення під розписку; 2)день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3)день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4)день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Положеннями статті 13 Закону України "Про поштовий зв`язок" (який є нормативним актом, що визначає правові, соціально-економічні та організаційні основи діяльності у сфері надання послуг поштового зв`язку, а також регулює відносини між органами державної влади та органами місцевого самоврядування, операторами поштового зв`язку і користувачами їх послуг) встановлено, що послуги поштового зв`язку надаються на договірній основі згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, і які регулюють відносини між ними.

Ці Правила (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлюють, зокрема, окремі строки та процедури доставки, вручення та зберігання різних поштових відправлень, зокрема й рекомендованих листів з повідомленням про вручення та рекомендованих поштових відправлень з позначкою "Судова повістка", що відповідно, впливає на висновок про можливість отримання скаржником такого поштового відправлення, направленого судом за належною поштовою адресою, та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Відповідно до пункту 94 Правил порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам узгоджується оператором поштового зв`язку разом з юридичною особою. Для отримання поштових відправлень юридична особа повинна забезпечити створення умов доставки та вручення поштових відправлень відповідно до вимог Закону України "Про поштовий зв`язок", цих Правил.

Прості та рекомендовані поштові відправлення, повідомлення про надходження поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичні друковані видання, адресовані юридичним особам, можуть доставлятися з використанням абонентських поштових скриньок, що встановлюються на перших поверхах приміщень чи інших доступних для цього місцях або у канцелярії, експедиції тощо, розміщені на перших поверхах приміщень, чи видаватися в приміщеннях об`єкта поштового зв`язку представникам юридичних осіб, уповноваженим на одержання пошти.

У разі вручення рекомендованих поштових відправлень, рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про надходження поштових відправлень з використанням абонентської поштової скриньки згідно з укладеним договором датою вручення вважається дата їх вкладення до скриньки.

У разі відсутності адресата за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

У разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

Отже, Правила встановлюють окремі строки та процедури вручення рекомендованих листів та рекомендованих поштових відправлень з позначкою "Судова повістка".

Звідси, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17 та від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19).

Враховуючи відсутність в матеріалах справи підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку «Укрпошта» вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, суд зазначає, що факт неотримання боржником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав судовий наказ від 03 вересня 2025 року для вчинення відповідних дій за належною адресою та який повернувся до суду у зв`язку з його неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і не звернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

Суд звертає увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17(П/9901/87/18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19 від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 27.02.2023 у справі №909/548/16(909/947/20).

Отже, виходячи з вищезазначеного, судовий наказ у справі № 707/3368/25 від 03 вересня 2025 року є таким, що вручено боржнику 24.09.2025. З огляду на викладене, останнім днем для подання до суду заяви про скасування судового наказу було 09.10.2025, однак жодних заяв чи клопотань в зазначений період до суду від боржника не надходило.

Боржник в своїй заяві не обґрунтовує та не наводить ніяких доводів, щоб слугували для поважності не отримання ним судового наказу та не подання вчасно заяви до суду у строк, встановлений ЦПК України.

ЄСПЛ неодноразово наголошував, що роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними; недотримання цього визнавалось порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції. У рішенні у справі «Смірнова проти України» (заява № 36655/02, п.п. 66-70), констатувавши порушення Україною статті 6 Конвенції, ЄСПЛ зазначив, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Суд наголосив на тому, що нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції (див. рішення у справі «Wierciszewska v. Poland», заява № 41431/98, п. 46).

Згідно з ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09 листопада 2021 року 2019 у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21) зазначила, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Частиною 2 статті 171 ЦПК України передбачено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Відповідно до ч.5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору. До заяви долучено квитанцію про сплату судового збору в розмірі 151,40 грн. Проте станом на 01.01.2026 року ставка судового збору за подання заяви про скасування судового збору становить 0,05 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить в грошовому еквіваленті 166,40 грн.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Оскільки, заявник пропустив процесуальний строк на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, враховуючи відсутність обґрунтованих та об`єктивних доказів поважності причини пропуску строку звернення до суду та не повністю сплачений судовий збір, заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку та заяву про скасування судового наказу, слід повернути заявнику.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.126, 170, 171, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

В задоволенні заяви боржника ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку відмовити.

Заяву боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 06.08.2025 року Черкаським районним судом Черкаської області, щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Холд Лімітед» заборгованості за надання послуг ЖКГ повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Ознайомитись з повним текстом ухвали суду, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Є. П. Тептюк