Справа № 278/4427/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області Головуючого судді Буткевича М.І., за участі секретаря судового засідання Бошяна А.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом, поданим ОСОБА_1 до Територіальної громади Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сєтак Віктор Ярославович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с та н о в и в:

Позивачка просить визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини та надати їй додатковий строк протягом двох місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті заповідачки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивачка вказала, що строк подання заяви про вступ до спадщини пропущений нею з поважних причини у зв`язку із тим, що вона була необізнана про наявність заповіту на її користь, окрім того на несвоєчасність подання заяви про прийняття спадщини вплинуло те, що позивачка має дві малолітні доньки, які потребуються постійного догляду.

Ухвалою суду від 02.09.2025 відкрито провадження у справі, та призначено підготовче судове засідання також даною ухвалою витребувано спадкову справу. Ухвалою суду від 15.10.2025 закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду (а.с. 79).

Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за їх відсутності за наявними в матеріалах справи документах.

За правилами ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріалами справи та проаналізувавши їх в сукупності, суд дійшов висновку про наступне.

За життя мати позивачки ОСОБА_2 склала заповіт від 26.05.2023, засвідчений нотаріально приватним нотаріусом Катюхою О.В., за яким остання все рухоме та нерухоме майно, яке на день смерті належало їй, заповіла ОСОБА_1 (а.с. 9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, про що складений відповідний актовий запис № 3167 (а.с. 11).

Позивачка звернулась до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Сєтак В.Я. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії оскільки пропустила строк для прийняття спадщини (а.с. 69).

Згідно довідки від 27.08.2025 виданої приватним нотаріусом Сєтаком В.Я. з якої вбачається, що із заявами про видачу свідоцтва на спадщину звернулась лише ОСОБА_1 , інформація щодо інших спадкоємців в спадковій справі відсутня (а.с. 70).

Правовідносини, що склались між сторонами в даній справі, врегульовані наступними положеннями норм матеріального закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 Цивільного кодексу України (далі ЦК) спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно із ч. 1 статті 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною першою статті 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч. 1 ст. 1272 ЦК).

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зокрема суд враховує Постанову від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18 (провадження № 61-195св21) в якій Верховний Суд погодився з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про те, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Проаналізувавши фактичні обставини справи та норми законодавства, якими врегульовані дані правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову. Враховуючи вищевикладене та той факт, що позивачка пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, на переконання суду, з поважних причин, і дана обставина перешкоджає їй прийняти спадщину, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

На прохання позивача, суд залишає понесені судові витрати зі сплати судового збору за позивачем.

Керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК, суд,

у х в а л и в:

Позов задовольнити.

Визначити громадянці України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , як спадкоємниці за заповітом додатковий строк терміном два місяці для прийняття спадщини після смерті заповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 13 січня 2026 року.

Суддя М.І.Буткевич