справа №439/33/26
провадження №2/439/399/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 січня 2026 року місто Броди

Суддя Бродівського районного суду Львівської області ВойтюкТ.Л. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ОСОБА_2 витребування майна з чужого незаконного володіння,

у становив:

30 грудня 2025 року ОСОБА_1 , звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить витребувати з чужого незаконного володіння 1/3 частини квартири за адресою АДРЕСА_1 від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 .

Крім того, у позові міститься клопотання позивачки, згідно якого у зв`язку із неможливістю визначити вартість 1/3 частки квартири на момент подання позову, оскільки доступу до квартири позивачка не має, просить попередньо визначити їй розмір судового та звільнити її або відстрочити сплату судового збору до винесення судового рішення у справі.

05 січня 2026 року позовна заява передана на розгляд судді.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ч. 3 ст. 175, ч. 1, 4 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Подана позовна заява не містить зазначення ціни позову.

Згідно з вимогами п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок справляння судового збору, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається Законом України «Про судовий збір».

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

У п.п. а п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12 липня 2001 року звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Вимогами ч. 2 ст. 176 ЦПК України, передбачено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Пунктом 16 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Оскільки позивачем не надано суду відомостей про дійсну вартість 1/3 частки кв. АДРЕСА_2 вважаю, що за необхідне попередньо визначити розмір судового збору відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України за позовну вимогу про витребування майна з чужого незаконного володіння в розмірі 15 140 грн 00 коп.

З урахуванням викладеного, позивачці необхідно сплатити судовий збір у розмірі 15 140 грн 00 к.

Якщо позивачка не погоджується з розміром судового збору, встановленого судом, вона має право звернутись до суб`єкта оціночної діяльності з метою проведення оцінки спірного майна. Виходячи з цієї оцінки позивач може сплатити судовий збір у розмірі, передбаченому ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та надати до суду звіт про оцінку майна з квитанцію про сплату судового збору.

Вирішуючи клопотання позивачки в частині звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору до винесення судового рішення у справі суд дійшов до такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Відповідно до вимог ч. 3ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, який унеможливлює чи створює істотні перешкоди у сплаті нею судового збору у встановленому законом розмірі, про наявність якого сторона має надати належні і допустимі докази.

Аналогічні роз`яснення містить п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якого єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: розмір судовогозбору перевищує5відсотків розмірурічного доходуза попереднійкалендарний рікфізичної особи,яка подаєпозовну заяву,іншу заяву,скаргу,апеляційну чикасаційну скаргу.Згідно зч.2цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній участині першійцієї статті.При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи (ч. 3 ст. 8 вказаногоЗакону).

Зі змісту вказаної норми убачається, що обов`язковою умовою для застосування положеньстатті 8 Закону України «Про судовий збір»є наявність відомостей щодо майнового стану заявника.

На підтвердження доводів клопотання про звільнення від сплати судового зборуабо відстрочки сплату судового збору до винесення судового рішення у справі позивачка надала Індивідуальну відомість про застраховану особу форма ОК-5.

Однак заявниця не надала підтверджуючих документів, які містять інформацію про її річний дохід за попередній календарний рік, що відповідно достатті 8 Закону України «Про судовий збір»може бути підставою для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_1 в частині звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору до винесення судового рішення у справі, оскільки відсутні підстави для такого звільнення.

Таким чином, позивачці необхідно визначити ціну позову, доплатити судовий збір за подання позовної вимоги про витребування майна з чужого незаконного володіння в розмірі 1 відсотка від визначеної ціни позову.

Судовий збір підлягає сплаті за такими реквізитами:

-отримувач коштів ГУК Львів/Бродівськатг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0013853; Код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Бродівський районний суд Львівської області (назва суду, де розглядається справа).

Також, вимогами ч. 1 ст. 177 ЦПК України визначено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

На виконання вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивачка не додала до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, для відповідача.

Отже, позивачці необхідно виконати вимоги ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин позовну заяву слід залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

п остановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 в частині звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору до винесення судового рішення у справі відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали, а саме:

- визначити ціну позову;

- долучити до позовної заяви документ, що підтверджує доплату судового збору в розмірі 15 140 грн 00 к, або надати до суду звіт про оцінку майна та квитанцію про сплату судового збору у відповідному розмірі;

- додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Роз`яснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.Л. Войтюк