УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 січня 2026 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої представником за дорученням ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: Одеська область, м. Одеса) до Комунального підприємства «Херсонське бюро технічної інвентаризації» Херсонської обласної ради (, місцезнаходження: Херсонська область, м. Херсон, вул. Богородицька, буд.14); Херсонської міської військової адміністрації (, місцезнаходження: 73003, Херсонська область, м. Херсон, просп. Незалежності, буд.37) про визнання права власності, -

встановив:

26 грудня 2025 року представник позивача через систему «Електронний суд» звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання права власності, у якому просив визнати за ОСОБА_1 право приватної власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , яка має загальну площу 59,9 кв.м., складається з 3-х кімнат, житлова площа 40,9 кв.м., коридор площею 8,5 кв.м., санвузол площею 3,1 кв.м., кухню площею 5,1 кв.м., три житлові кімнати площею 10,1 кв.м., 17 кв.м. та 13,8 кв.м. відповідно та балкон 2,3 кв.м.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції позовну заяву та протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.12.2025 року передано судді Булах Є.М. 29.12.2025 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви.

У зв`язку з тим, що 03.01.2026 та 04.01.2026 року припали на вихідні дні, питання про відкриття провадження вирішується 05.01.2026 року.

Враховуючи приписи ст. 30 ЦПК України дана заява підсудна Херсонському міському суду Херсонської області.

Розглянувши матеріали позовної заяви, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009р.«Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Всупереч вказаним вимогам, позивач не заявляє позовних вимог до відповідачів: Комунального підприємства «Херсонське бюро технічної інвентаризації» Херсонської обласної ради та Херсонської міської військової адміністрації, у зв`язку із чим не зрозуміло у чому саме полягає невизнання, порушення чи оспорювання права позивача саме цими відповідачами та і з врахуванням приписів ст. 392 ЦК України.

Стаття 392 ЦК України, у якій йдеться про визнання права власності, не породжує, а підтверджує наявне в позивача право власності, набуте раніше на законних підставах, у тому випадку, якщо саме відповідач не визнає, заперечує або оспорює наявне в позивача права власності, а також у разі втрати позивачем документа, який посвідчує його право власності.

За ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити між іншим виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За приписами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, ч. 2 ст. 78 ЦПК України встановлено, що обставини, які можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача).

Всупереч вказаним вимогам цивільно-процесуального закону доказів на підтвердження невизнання саме відповідачами права власності позивача або доказів на підтвердження ухилення саме відповідачів від здійснення дій пов`язаних із реєстрацією права власності суду не надано.

Увага позивача, звертається також на ту обставину, що хоча Державний нотаріальний архів Херсонської області тимчасово і переміщений до м. Миколаєва, однак не зупинив свою діяльність, що не обмежує позивача/представника у праві самостійно звернутися до вказаного органу для отримання інформації з приводу належного позивачу майна.

Також рекомендується надати позивачу відомості про наявність та/або відсутність зареєстрованих обтяжень щодо об`єкту нерухомості, а також відповідність характеристик об`єкту нерухомості зазначених у правовстановлюючих документах, позовних вимогах і дійсного майна та зазначити обставини із посиланням на докази можливості здійснення технічно-інвентарної оцінки об`єкту нерухомості станом на час звернення до суду із позовом, що є необхідним при встановленні обставин під час розгляду справ про визнання права власності.

Крім того, позивачем зазначена ціна позову, що вочевидь не відповідає реальній вартості майна станом на час звернення до суду із позовом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивач, звернувся до суду із позовною вимогою про визнання права власності на квартиру.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України №358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Як вбачається із матеріалів доданих до позовної заяви, позивачем здійснено оцінку нерухомого майна за запитом на сайті Державного майна України, що не узгоджується із приписами положень законодавства.

З урахуванням зазначеного позивачу необхідно долучити до позовної заяви оцінку вартості квартири актуальну станом на час звернення до суду із позовом, чи інший доказ про його вартість та здійснити оплату судового збору.

Частиною першою ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до абз. 2 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» та станом на 1 січня 2025 року становить 3028, 00 грн. Отже, за одну вимогу майнового характеру, сума судового збору становить не менше 1211,20 грн. (3028, 00 х 0.4) та не більше 15 140, 00 грн. (3028, 00 х 5).

У випадку ненадання документу, що встановлює дійсну вартість майна, враховуючи реальні ціни на житло у м. Херсон та приписи ч. 2 ст. 176 ЦПК України, суд попередньо визначає суму судового збору, який підлягає оплаті при поданні позову за вимоги майнового характеру у розмірі 15 140, 00 грн..

Підстав для звільнення позивача від сплати судового збору судом не встановлено.

Крім того, до матеріалів позовної заяви позивачем доєднано Квитанцію про оплату судового збору за позовом ОСОБА_1 у розмірі 3 615,44 грн.

Однак, проведеною перевіркою виявлено, що сплачений судовий збір за квитанцією від 11.12.2025 року у розмірі 3 615,44 грн. не зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частиною першою ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оскільки, перевіркою щодо зарахування судового збору встановлено, що судовий збір до спеціального фонду Державного бюджету України не зараховано, позивачу необхідно подати документ установи банку чи відділення зв`язку, яка прийняла платіж про сплату судового збору з відміткою про його зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 9 ст. 185 ЦПК України, заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

У відповідності до абз.1 ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання іншим учасникам справи копії поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Однак, звертаючись до суду через підсистему «Електронний суд», позивачем не надано доказів на підтвердження виконання приписів абз. 1 ч. 1 ст. 177 ЦПК України відносно відповідача КНП «ХБТІ» ХОР.

Підстав звільнення від обов`язку виконання приписів ч. 1 ст. 177 ЦПК України визначених ч. 2 ст. 177 ЦПК України судом не встановлено.

Таким чином, позивачу для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати доказ на підтвердження виконання приписів абз. 1 ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Крім того, до участі у справі позивачем не залучені особи, на права або обов`язки яких може вплинути рішення прийняте у даній справі.

Отже позивачу/представнику необхідно звернути увагу на зазначене та усунути вказані недоліки.

За викладених обставин позовна заява підлягає залишенню без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, позивачам необхідно усунути вказані недоліки, та надати суду документи та докази, що усувають недоліки позовної заяви.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої представником за дорученням ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: Одеська область, м. Одеса) до Комунального підприємства «Херсонське бюро технічної інвентаризації» Херсонської обласної ради (, місцезнаходження: Херсонська область, м. Херсон, вул. Богородицька, буд.14); Херсонська міська військова адміністрації (, місцезнаходження: 73003, Херсонська область, м. Херсон, просп. Незалежності, буд.37) про визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачу/представнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала про залишення позову без руху оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах