справа № 619/3902/25
провадження № 2-во/619/5/26
Ухвала

12 січня 2026 року,

м. Дергачі,

Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Міщенко О.О., розглянув у відкритому судовому засіданні питання щодо виправлення описки по цивільній справі № 619/3902/25,

імена (найменування) учасників справи:

позивач: Акціонерне товариство «СЕНС БАНК»,

відповідач: ОСОБА_1 ,

вимоги позивача: про стягнення заборгованості.

Питання, що вирішується ухвалою.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 04.11.2025 по справі №619/3902/25 стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Сенс Банк» заборгованість в сумі 476776,58 грн, витрати по сплаті судового збору в розмірі 2422,40 грн та витрати на правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн.

Представниця позивача адвокат Полетаєва Т.Ю. у системі «Електронний суд» звернулася до суду із заявою, у якій просить виправити описку у рішенні Дергачівського районного суду Харківської області від 04.11.2025 по справі №619/3902/25 та зазначити у резолютивній частині рішення суму сплаченого судового збору у розмірі 5721,32 грн, замість 2422,40 грн.

Відповідно до вимог ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як роз`яснено в п. 19 Постанови № 14 Пленуму ВСУ від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі № 521/1074/17 від 21.07.2020 року.

Як убачається з рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 04 листопада 2025 року у справі № 619/3902/25, з ОСОБА_1 стягнуто судовий збір у розмірі 2422,40 грн, про що зазначено у мотивувальній та резолютивній частинах рішення.

Зміна розміру судового збору, зазначеного у резолютивній частині рішення суду, не є усуненням технічної неточності, а фактично призводить до зміни обсягу майнових зобов`язань сторони, з якої здійснюється стягнення, що є неприпустимим у порядку статті 269 ЦПК України.

Відповідно до статей 133, 141 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, і підлягають розподілу судом у рішенні за результатами розгляду справи.

Водночас у разі, якщо судом не вирішено питання про судові витрати або вирішено його неповно, процесуальним законом передбачено спеціальний механізм усунення такого недоліку. Так, згідно з пунктом 3 частини першої статті 270 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, ухвалює додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.

Отже, питання про розподіл або стягнення судових витрат, яке не було вирішене або було вирішене не повністю у резолютивній частині рішення суду, не є опискою у розумінні статті 269 ЦПК України, оскільки його вирішення потребує ухвалення окремого процесуального акта - додаткового рішення, а не технічного виправлення тексту судового рішення.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що заявлені вимоги про виправлення описки фактично спрямовані на вирішення питання про судові витрати, яке було вирішене не в повному обсязі у рішенні Дергачівського районного суду Харківської області від 04.11.2025 по справі № 619/3902/25.

Суд звертає увагу, що належним та передбаченим процесуальним законом способом усунення зазначеного недоліку є звернення до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення відповідно до статті 270 ЦПК України.

Оскільки такі вимоги виходять за межі правового регулювання статті 269 ЦПК України, підстав для виправлення описки у судовому рішенні немає.

Керуючись ст. 133, 141, 258-260, 269, 270 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні заяви представниці позивача адвоката Полетаєвої Т.Ю. про виправлення описки у рішенні Дергачівського районного суду Харківської області від 04.11.2025 по справі №619/3902/25.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І. М. Нечипоренко