Провадження № 2/646/148/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

12 січня 2026 року м.Харків

Суддя Основ`янського районного суду міста Харкова Чорна Б.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в особі представника позивача адвоката Сачаєвої Ірини Олександрівни до Куп`янської міської ради Харківської області, про визнання права власності на нерухоме майно,

встановив:

До Основ`янського районного суду міста Харкова надійшла позовна заява позивача до Куп`янської міської ради Харківської області про визнання права власності на нерухоме майно, а саме : на житловий будинок « А» з відповідними господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 , загальною площею 75,6 кв.м, житловою площею 45,8 кв.м, сараю літ. «Б», погрібу літ «В», вбиральні літ. «Г», гаражу літ. «Д», душа літ. «Е», вбиральні літ. «Ж», сараю літ . «З», огороджень №1,2.

Матеріали позовної заяви сформовані в системі «Електронний суд» 26.12.2025 та підписані представником позивача адвокатом Сачаєвою І.О., яка діє на підставі ордеру.

Оскільки вказана позовна заява не відповідає вимогам пунктів 3 ч. 3 ст. 175, пунктів 2,9 частинам 1 ст. 177 ЦПК України, 05.01.2026 ухвалою суду залишено позовну заяву без руху, повідомлено позивача про необхідність виправлення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали суду від 26.12.2025, шляхом подання до Основ`янського районного суду міста Харкова позовної заяви, яка, окрім іншого, містить: ціну позову, яка залежить від актуальної оцінки, вартості оспорюваного майна на момент подання даного позову, долучити актуальні Витяги з державного реєстру речових прав на нерухоме майна станом на 2026 рік та повторно надіслати документи гарної якості, оскільки подані сканкопії документів є неналежної якості, а саме є нечитабельними.

Копія ухвали суду від 05.01.2026 про залишення позовної заяви без руху, що надіслана судом стороні позивача, доставлена: представнику позивача адвокату Сачаєвій І.О. до її електронного кабінету 06.01.2026 о 03:59:01, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу.

06.01.2026 до суду від представника позивача адвоката Сачаєвій І.О. надійшла заява, в якій вона зазначила, що спірне домоволодіння розташоване на території активних бойових дій, а тому позивач фактично позбавлений доступу до об`єкта нерухомості, за інформацією, отриманою від сусідів та з відкритих джерел засобів масової інформації, житловий будинок зруйнований унаслідок бойових дій, за таких обставин: неможливо встановити фактичний технічний стан об`єкта; неможливо визначити його ринкову (дійсну) вартість; неможливо здійснити огляд об`єкта оцінювачем. Крім того, земельна ділянка, на якій розташований спірний житловий будинок, не має присвоєного кадастрового номера, у зв`язку з чим технічно неможливо сформувати електронну довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості через Єдину базу даних звітів про оцінку Фонду державного майна України. А тому позивач об`єктивно позбавлений можливості: отримати звіт суб`єкта оціночної діяльності; скористатися Єдиною базою даних звітів про оцінку; визначити дійсну вартість майна на момент звернення до суду. Подання витягу з Державного реєстру речових прав, який би підтверджував наявність зареєстрованого права, є неможливим, оскільки сам факт відсутності державної реєстрації права є предметом доказування у даній справі, разом з тим, позивач не заперечує можливості подання відповідних відомостей з Реєстру у разі необхідності за окремою вимогою суду. Про надання окремих документів неналежної якості, позивач готовий надати відповідні документи у іншому форматі або належної якості за окремою вказівкою суду.

Згідно ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Так, відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з вимогами ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При зверненні до суду з відповідним позовом позивач повинен дотримуватися вимог закону щодо підсудності розгляду цивільних справ, передбачених главою 2 розділу І ЦПК України.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Як зазначалось в ухвалі суду від 05.01.2026 відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2, п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

У відповідності до п.12 Постанови ПленумуВерховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 «Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Посилання позивача на неможливість зробити оцінку майна, яке за інформацією, отриманою від сусідів та з відкритих джерел засобів масової інформації, зруйноване унаслідок бойових дій, суд не бере до уваги, оскільки це не звільняє від обов`язку виконання вимог ст.175,176 ЦПК України.

Крім того, суд зазначає, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 19.05.2020 у справі № 916/1608/18 дійшла висновку, що передбачене статтею 392 Цивільного кодексу України правило за аналогією закону має застосовуватися не тільки у випадках, коли власник втратив документ, який засвідчує його право власності, а й у випадках, коли наявні в нього документи не дають змоги беззаперечно підтвердити своє право власності на нерухоме майно.

Також суд звертає увагу, що Верховний Суд у постанові від 17 січня 2019 р. у справі № 708/254/18, зазначив, що факт знищення має бути підтверджений відповідними документами (технічна інвентаризація, довідки ДСНС, поліції, тощо), а внесення змін до реєстру можливе на підставі судового рішення, проте позивачем також не долучено будь-яких документів що вказане майно зруйновано.

При цьому позивачем не наведено жодних переконливих пояснень та не надано доказів того, що позивачем вживалися заходи для виконання вимог ухвали суду.

Суд зазначає, що само по собі звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Отже, як суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Процесуальний порядок здійснення провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Alimentaria Sanders S. A. v. Spain" (заява № 11681/85) Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, позовна заява ОСОБА_1 , в особі представника позивача адвоката Сачаєвої Ірини Олександрівни до Куп`янської міської ради Харківської області, про визнання права власності на нерухоме майно підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Повернути позивачу позовну заяву ОСОБА_1 , в особі представника позивача адвоката Сачаєвої Ірини Олександрівни до Куп`янської міської ради Харківської області, про визнання права власності на нерухоме майно.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання, та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталісудової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://cz.hr.court.gov.ua/sud2035/.

Суддя Б.М.Чорна