УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 січня 2026 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Голопристанської міської ради Скадовського району Херсонської області(ЄДРПОУ:3550028, місцезнаходження: 75600, Херсонська область, м. Гола Пристань, вул. Шевенка Тараса, буд. не зазначено) про визнання майнових прав забудовника в порядку спадкування, -

встановив:

23 грудня 2025 року позивач через канцелярію суду звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача про визнання майнових прав забудовника в порядку спадкування, у якому просив визнати за позивачем право забудовника житлового будинку АДРЕСА_1 з правом здачі його в експлуатацію для отримання документів, що посвідчують право власності; витребувати докази.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції матеріали позовної заяви з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.12.2025 року передана судді Булах Є.М. 16.12.2025 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Розглянувши матеріали позовної заяви, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1,2 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб(способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, зазначаючи відповідачем по справі Голопристанську міську Раду Скадовського району Херсонської області, позивачем не заявлено до цього відповідача позовних вимог та не зазначено обставин за яких цей відповідач не визнає, оспорює або порушує права та законні інтереси позивача.

Відповідно до п. 3.3 Листа ВССУ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» №24-753/0/4-13 від 16.05.2013, відповідачами у справах про визнання права власності в порядку спадкування на будинки та садиби, щодо яких відсутні правовстановлюючі документи, є спадкоємці, які прийняли спадщину, а також органи, які уповноважені видавати правовстановлюючі документи на нерухоме майно, або ж органи, до яких перейшли такі повноваження, та органи, що здійснюють державну реєстрацію прав на нерухоме майно. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у законі.

Статтями 1261-1265 ЦК передбачено п`ять черг спадкування за законом, які у визначеному законодавством порядку закликаються до спадкування почергово.

З огляду на зазначено позивачу необхідно надати суду відомості, щодо кола осіб, які проживають/проживали та є або/та були зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 на час відкриття спадщини після смерті спадкодавця, а також відомості про наявність інших спадкоємців, які повинні бути закликані до спадкування в порядку черговості за законом та визначитись із складом осіб, що мають приймати участь у розгляді цієї справи.

Увага позивача також звертається на ту обставину, що, за встановленими в ході перевірки відомостями Голопристанська міська Рада Скадовського району Херсонської області, яка має ЄДРПОУ: 3550028 на теперішній час знаходиться не на окупованій території, як зазначено позивачем, а знаходиться на підконтрольній території України, що у свою чергу потребує узгодження із позицією позивача, щодо її розташування на тимчасово окупованій території.

Крім того, як роз`яснено у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

До позову долучено листи-Про надання інформації про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, складеного державним нотаріусом П`ятої Львівської ДНК Львівської області зі змісту якого убачається, що позивачу було роз`яснено про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на належне ОСОБА_2 майно.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину у формі, яку вимагає Закон України «Про нотаріат» та Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України.

Також, у порушення п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивач, не зазначає ціну позову. Суддя зауважує, що визначення ціни позову майнового характеру є обов`язковою вимогою до позовної заяви, і процесуальний закон не передбачає підстав звільнення позивача від його виконання. Така вимога узгоджується з приписами ЗУ «Про судовий збір», відповідно до яких сума судового збору, яка підлягає сплаті у позовах майнового характеру визначається виходячи саме із ціни позову.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України №358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

З урахуванням зазначеного позивачу необхідно вказати ціну позову, а для визначення ціни позову слід долучити до позовної заяви оцінку вартості майнових прав забудовника актуальну станом на час звернення до суду із позовом, чи інший доказ про вартість майнових прав та вказати дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України.

Крім того, згідно з частиною 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 12 постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року, у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

З прохальної частини позовної заяви слідує, що позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру (щодо визнання майнових прав забудовника в порядку спадкування).

При цьому суддя зауважує, що відповідно до абз. 2 п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» та станом на 1 січня 2025 року становить 3028,00 гривні. Отже, за одну вимогу майнового характеру, сума судового збору становить не менше 1 211,20 грн. (3028,00 х 0.4) та не більше 15 140, 00 грн. (3028,00 х 5).

Судом встановлено, що позивачем оплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

З огляду на вказане позивачу необхідно сплатити судовий збір за ставками визначеними Законом України «Про судовий збір» виходячи із ціни позову, яка повинна відповідати дійсній вартості майна на час звернення до суду із позовом і надати суду докази про таке.

У випадку ненадання документу, що встановлює дійсну вартість майнових прав, враховуючи приписи ч. 2 ст. 176 ЦПК України, суд попередньо визначає суму судового збору, який підлягає оплаті при поданні позову за вимоги майнового характеру у розмірі 15 140, 00 грн. та з урахуванням сплаченої позивачем суми у розмірі 1 211,20 грн., позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 13 928,80 грн.

Крім того, відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, позивачем не викладено обставин про причини недотримання спадкодавцем вимог законодавства щодо державної реєстрації права власності на нерухоме майно та відсутності правовстановлюючих документів, і державної реєстрації права власності або документів на забудову. Не викладено обставин з приводу отримання спадкодавцем за життя Декларації про готовність об`єкта незавершеного будівництва до експлуатації.

Також, до участі у справі позивачем не залучені особи, на права або обов`язки яких може вплинути рішення прийняте у даній справі.

Позивачем у прохальній частині позовної заяви викладено бажання витребувати докази, які за твердженням позивача він самостійно не може їх надати.

Статтею 84 ЦПК України визначено вимоги щодо форми та змісту для клопотань про витребування доказів, з огляду на що позивачу необхідно з урахуванням приписів цієї норми закону оформити таке клопотання та викласти обставини неможливості надання доказів суду самостійно.

Отже позивачам необхідно звернути увагу на зазначене та усунути вказані недоліки.

За викладених обставин позовна заява підлягає залишенню без руху.

При цьому суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Позивачу необхідно усунути вказані недоліки, та надати суду документи та докази, що усувають недоліки позовної заяви. Позовну заяву з виправленими недоліками необхідно подати у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Голопристанської міської ради Скадовського району Херсонської області(ЄДРПОУ: 3550028, місцезнаходження: 75600, Херсонська область, м. Гола Пристань, вул. Шевенка Тараса, буд. не зазначено) про визнання майнових прав забудовника в порядку спадкування залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах