Справа № 639/11/26
Провадження № 2/639/728/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2026 року м. Харків

Новобаварський районний суд міста Харкова у складі судді Борисенка О.О.,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа П`ята Харківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,

установив:

02.01.2026 до Новобаварського районного суду міста Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа П`ята Харківська державна нотаріальна контора, в якій позивач просить визнати за нею право власності на 73/200 частки у будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

Позовна заява підписана представником позивача адвокатом Репетун Катериною Володимирівною, яка діє на підставі ордеру.

Оглянувши матеріали позовної заяви, суд доходить висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки позовна заява не відповідає вимогам пунктів 3, 5, 6 ч. 3 ст. 175, частинам 1, 5 ст. 177 ЦПК України, з огляду на таке.

Відповідно до пунктів 3,5,6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

За вимогами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить ціни позову, оскільки позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з пунктами 2, 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду від 22.12.1995 № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 07 квітня 2021 року у справі № 495/1706/16-ц, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»), висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

За положеннями ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» у цьому Законі майном, яке може оцінюватися, вважаються об`єкти в матеріальній формі, будівлі та споруди (включаючи їх невід`ємні частини), об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості, машини, обладнання, транспортні засоби тощо; паї, цінні папери; нематеріальні активи, у тому числі об`єкти права інтелектуальної власності; цілісні майнові комплекси всіх форм власності.

Зі змісту позовної заяви суд вбачає, що позивач просить суд визнати за нею право в порядку спадкування за законом власності на частину нерухомого майна (73/200 частки у будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ), що належала її померлому брату - ОСОБА_3 , зазначивши, що останнім заповіт не складався, а син померлого ОСОБА_4 та дружина померлого ОСОБА_5 із заявами про прийняття спадщини не звертались, фактично спадщину не прийняли.

Водночас, в порушення вимог п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України позовна заява не містить зазначення доказів на підтвердження вказаних обставин щодо відсутності заповіту від спадкодавця та неприйняття спадщини його спадкоємцями першої черги.

Сторона позивача у позовній заяві вказала, що зверталась до нотаріуса про видачу свідоцтва про право на спадщину, водночас позовна заява не містить зазначення доказів про відмову нотаріуса у вчиненні такої нотаріальної дії, копії постанови нотаріуса про відмову позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого брата позивача суду не надано, що є порушенням вимог п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд зауважує, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

З поданих копій документів суд вбачає, що право власності на будинок АДРЕСА_1 зареєстроване за: ОСОБА_1 на 21/100 часток та 6/100 часток; за ОСОБА_3 на 73/200 часток; та за ОСОБА_2 на 73/200 часток.

ОСОБА_2 , яка зазначена відповідачем, є власником 73/200 часток будинку, а позивач просить визнати за нею право власності на частку будинку, що зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 (73/200 часток).

Отже, в порушення вимог п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позовна заява не містить виклад обставин того, що ОСОБА_2 , яка зазначена як відповідач, порушує, не визнає або оспорює права позивача на спадкове майно, та не зазначені докази на підтвердження вказаної обставини з поданням таких доказів суду.

Частиною 1 ст. 177 ЦПК України визначено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

В порушення вимог частини 1 статті 177 ЦПК України надані позивачем копії додатків, а саме, свідоцтва про смерть № НОМЕР_1 ; свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.10.2010; відповіді КМ «ХМБТІ» від 15.01.1982; складений 02.03.1963 техніком-реєстратором документ; є такими, в яких інформація яка там міститься є не чіткою (нечитабельною), відсутні фрагменти тексту, у зв`язку з чим не можуть бути прийняті судом як належні докази на підтвердження обставин, на які позивач посилається на обґрунтування своїх вимог.

Крім того, в порушення вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України у наданому для суду примірнику документів відсутня копія свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 21.11.1996, що підтверджується відповідним Актом про відсутність вкладень у конверті (пакуванні), складеним 02.01.2026 відповідальними працівниками Новобаварського районного суду міста Харкова.

На підтвердження сплати судового збору позивачем надана квитанція про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Оскільки сторона позивача у позовній заяві ціну позову не зазначила та доказів щодо ціни позову не навела та не надала, суд позбавлений можливості визначити суму судового збору за цим позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши що позовну заяву, подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху. Протягом встановленого строку позивачу необхідно усунути вказані недоліки шляхом подання до Новобаварського районного суду міста Харкова позовної заяви, яка, якім іншого, містить: ціну позову, оскільки позов підлягає грошовій оцінці (обґрунтовану дійсну вартість спірного нерухомого майна) з посиланням на належні докази та надавши відповідні документи, що підтверджують ці обставини; зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а саме, щодо відсутності заповіту від ОСОБА_3 та неприйняття спадщини його спадкоємцями першої черги: сином ОСОБА_4 та дружиною ОСОБА_5 ; щодо відмови нотаріуса у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого спадкодавця та поданням таких доказів суду разом з їх копіями, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб; виклад обставин того, що ОСОБА_2 , яка зазначена як відповідач, порушує, не визнає або оспорює права позивача на спадкове майно, із зазначенням доказів на підтвердження вказаної обставини, та поданням таких доказів суду разом з їх копіями, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб; надання суду в належній (чіткій) якості копій: свідоцтва про смерть № НОМЕР_1 ; свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.10.2010; відповіді КМ «ХМБТІ» від 15.01.1982; складеного 02.03.1963 техніком-реєстратором документу, разом з їх копіями відповідно до кількості учасників справи; надання суду копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 21.11.1996.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа П`ята Харківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя Олександр БОРИСЕНКО