Справа № 638/74/26
Провадження № 2/638/38/26
УХВАЛА

08 січня 2026 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної казначейської служби України в Харківській області, Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону про відшкодування шкоди завданої незаконним рішенням і діями органів досудового слідства, прокуратури,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі Позивач), представник - адвокат Терещук С.С., звернувся з позовом до Головного управління Державної казначейської служби України в Харківській області, Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону (далі Відповідачі), в якому просить стягнути з Держави Україна в особі Головного управління Державної казначейської служби України в Харківській області на користь ОСОБА_1 шкоду, завдану незаконним створенням перешкод у користуванні майном, у розмірі 50 000 (п`ятдесят тисяч) грн; стягнути з Держави Україна в особі Головного управління Державної казначейської служби України в Харківській області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду, завдану органами досудового розслідування, , у розмірі 50 000 (п`ятдесят тисяч) грн. В якості правових підстав звернення з позовом зазначає норми статей 15, 16, 22, 23, 1166, 1167 Цивільного кодексу України.

Позовна заява надійшла до суду в електронному вигляді та містить зазначення про те, що документ сформований в системі «Електронний суд».

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд встановив, що позовна заява не відповідає вимогам, визначених статтею 175 та 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Всупереч вказаній вимогі Позивач не надав обґрунтований розрахунок сум, що стягуються за перешкоду у користуванні майном, а саме 50000,00 грн.

Разом з цим, у позовній заяві наявна суперечність щодо ціни позову. Зокрема, Позивач зазначив ціну позову 1000000 (один мільйон), позаяк просить стягнути загальну суму 100 000,00 (сто тисяч) відшкодування шкоди завданої незаконним рішенням і діями органів досудового слідства, прокуратури.

Отже, позовна заява підлягає уточненню в частині зазначення ціни позову, а також з метою дотримання вимог пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України необхідно надати обґрунтований розрахунок сум, що стягуються за перешкоду у користуванні майном, а саме 50000,00 грн.

Відповідно до пункту 5 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з частиною п`ятою статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Положеннями частин першої, другої та сьомої статті 1176 ЦК України передбачено, що шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом. Шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян, підлягає відшкодуванню на підставі Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду».

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 3 цього Закону у випадках незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян, громадянинові відшкодовується (повертається) моральна шкода.

Отже, законодавством передбачено стягнення шкоди у випадках незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян, проте, до матеріалів позовної заяви не додано будь-яких доказів вчинення вказаних процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0001658 від 15.08.2023, на які посилається Позивач у позові, та які порушили його права. Зазначене є недодержанням Позивачем вимог пункту 5 частини третьої статті 175 ЦПК України та частини п`ятої статті 177 ЦПК України.

Відповідно до частин першої та другої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням Позивачу строку на усунення недоліків, шляхом надання обґрунтованого розрахунку розрахунок сум, що стягуються за перешкоду у користуванні майном; зазначення точної ціни позову; надання доказів вчинення процесуальних дій у кримінальному провадженні №0001658 від 15.08.2023, зокрема щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, накладення арешту на майно Позивача, закриття кримінального провадження №0001658 від 15.08.2023.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 187, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Встановити Позивачу 10-денний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити Позивачу, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Малахова