У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2026 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Волкової Н.С.,

за участю секретаря Костроміної Л.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває вищевказана справа, яка розглядається в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 18 листопада 2025 року призначено судову оціночно-будівельну та оціночно-земельну експертизу; доручено проведення експертизи Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

19 березня 2025 року через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від в.о. директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшли:

- заява в якій керівник експертної установи просила внести зміни до ухвали суду від 18.11.2025 або погодити подальше проведення судової експертизи у цивільній справі № 707/3091/25 як комплексної судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи;

- заява в якій керівник експертної установи просила розглянути питання про узгодження проведення комплексної судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи у більший строк понад 90 днів.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Дробчак Л.В. не заперечувала проти задоволення вищевказаних заяв.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 клопотав про долучення письмових заперечень щодо зміни виду експертизи, вважаючи заяву керівника експертної установи необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з підстав наведених у письмових запереченнях. Проти погодження проведення експертизи, яку призначено ухвалою суду від 18.11.2025 у строк понад 90 календарних днів також заперечував.

За наслідками розгляду заяв в.о. директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

За положеннями статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Тобто, серед джерел доказів, відповідно до статті 76 ЦПК України, крім іншого, є висновок експерта.

При вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися статтями 103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5.

Відповідно до частин першої, четвертої, п`ятої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

У відповідності до частини першої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно ст.13 Закону України «Про судову експертизу» вбачається, що незалежно від виду судочинства судовий експерт має право: 1) подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи; 2) вказувати у висновку експерта на виявлені в ході проведення судової експертизи факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання; 3) з дозволу особи або органу, які призначили судову експертизу, бути присутнім під час проведення слідчих чи судових дій і заявляти клопотання, що стосуються предмета судової експертизи; 4) подавати скарги на дії особи, у провадженні якої перебуває справа, якщо ці дії порушують права судового експерта; 5) одержувати винагороду за проведення судової експертизи, якщо її виконання не є службовим завданням; 6) проводити на договірних засадах експертні дослідження з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, з урахуванням обмежень, передбачених законом. Інші права судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Відповідно пункту 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Відповідно до п 1.2.13 Інструкції комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Водночас, заява в якій керівник експертної установи просила внести зміни до ухвали суду від 18.11.2025 або погодити подальше проведення судової експертизи у цивільній справі № 707/3091/25 як комплексної судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи, не містить належного обґрунтування необхідності залучення фахівців різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання), як і не містить обґрунтувань неможливості проведення окремо судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи. А тому суд не вбачає підстав для подальшого проведення судової експертизи як «комплексної судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи», як того просить керівник експертної установи.

Щодо заяви, в якій керівник експертної установи просила розглянути питання про узгодження проведення експертизи у більший строк понад 90 днів, суд виснував наступне.

Відповідно до п 1.13 Інструкції строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів. У разі значного завантаження експерта (за наявності у нього на виконанні одночасно понад десять експертиз, у тому числі комісійних та комплексних) більший розумний строк установлюється за письмовою домовленістю з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), після попереднього вивчення експертом наданих матеріалів. У разі відмови органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у погодженні запропонованого розумного строку проведення експертизи матеріали справи повертаються з пропозицією призначити експертизу іншим суб`єктам судово-експертної діяльності, визначеним у статті 7 Закону України «Про судову експертизу».

Строк проведення експертизи починається з робочого дня, наступного за днем надходження матеріалів до експертної установи, і закінчується у день складання висновку експерта (повідомлення про неможливість надання висновку). Якщо закінчення встановленого строку проведення експертизи припадає на неробочий день, днем закінчення строку вважається наступний за ним робочий день.

У строк проведення експертизи не включається строк виконання клопотань експерта, усунення недоліків, допущених органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Із заяви керівника експертної установи вбачається, що на даний час має місце значне понаднормове навантаження фахівців Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, що свідчить про об`єктивну неможливість проведення призначеної судової експертизи у встановлені Інструкцією строки. А тому суд погоджується з доцільністю задовольнити клопотання Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України про погодження проведення експертизи у строк понад 90 календарних днів, розумний та достатній для здійснення призначеного експертного дослідження та надання суду відповідного висновку.

Керуючись ст.ст. 103, 104, 106, 252, 258-261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України про подальше проведення судової експертизи як «комплексної судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи», в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, відмовити.

Клопотання Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України про погодження строку виконання експертизи, в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, задовольнити.

Погодити проведення судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи у строк понад 90 календарних днів, розумний та достатній для здійснення призначеного експертного дослідження та надання суду відповідного висновку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 27.03.2026.

Суддя: Н. С. Волкова