Слобідський районний суд міста Харкова
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 січня 2026 року м. Харків

Суддя Слобідського районного суду м. Харкова Щепелева Г.М., вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа - Харківська міська рада, про припинення права власності на частки у спільному майні і перерозподіл часток співвласників,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду через систему «Електронний суд» із позовом до відповідачів про припинення права власності на частки у спільному майні - житловому будинку з надвірними будівлями, розташованими за адресою: АДРЕСА_1 , і перерозподіл часток співвласників зазначеного будинку.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа передана на розгляду головуючому судді Щепелевій Г.М.

Вивчивши позовну заяву з додатками, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Згідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру - припинення права спільної часткової власності ОСОБА_7 на 32/512 частин житлового будинку, ОСОБА_6 на 36/512 частин житлового будинку, ОСОБА_8 на 85/1024 частин житлового будинку та ОСОБА_5 на 85/2048 частин житлового будинку; та позовну вимогу майнового характеру перерозподіл ідеальних часток співвласників таким чином: за ОСОБА_1 1010/6144 частини; ОСОБА_3 1500/6144 частини; ОСОБА_4 2211/6144 частини; ОСОБА_9 1423/6144 частини., і додано квитанцію № 1.282560091.1 від 25.08.2025 про сплату судового збору за одну позовну вимогу немайнового характеру в сумі 968,96 гривень.

При цьому встановлено, що даний судовий збір, згідно квитанції № 1.282560091.1 від 25.08.2025, був сплачений позивачем у справі № 641/6755/25.

Слід зазначити, що перевіркою відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що у справі № 641/6755/25 через неусунення недоліків ухвалою Слобідського районного суду міста Харкова від 02.10.2025 позовну заяву визнано неподаною та разом з додатками повернуто позивачу.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі повернення заяви або скарги, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду.

Відповідно до частини п`ятої ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за повторно подані позови, що раніше були залишені без розгляду, судовий збір сплачується на загальних підставах.

Суд зазначає, що судовий збір в розмірах та порядку, передбачених Законом України «Про судовий збір», підлягає сплаті за подання кожного окремого позову, в разі відсутності пільг щодо його сплати, а тому судовий збір, сплачений за подання цивільного позову в одній справі, не може бути використаний для підтвердження сплати судового збору за подання до суду іншого позову, в тому числі тим самим позивачем до того самого суду.

В разі ж повернення поданої позовної заяви сторона не позбавлена права звернутись до суду з заявою про повернення сплаченої суми судового збору у відповідності до положень пункту 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 ціну позову за майновою вимогою не визначила.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до п. «а» п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Ураховуючи наведене, позивачу необхідно надати суду належні докази дійсної ринкової вартості майна (спірного житлового будинку) та за вимогу майнового характеру, яка має відповідати саме дійсній (ринковій) вартості нерухомого майна (1010/6144 частці житлового будинку) сплатити судовий збір відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», оскільки правильність сплати судового збору залежатиме від визначеної ціни позову. Також, позивачу необхідно доплатити судовий збір в сумі 968 грн 96 коп за вимогу немайнового характеру.

Сплатити судовий збір необхідно на наступними реквізитами :

отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Слобідск/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); рахунок отримувача UA0020655; код класифікації доходів бюджету 22030101;

призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); cудовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Слобідський районний суд м. Харкова (назва суду, де розглядається справа).

Порядок сплати судового збору визначено ст. 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім цього, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить припинити право спільної часткової власності відповідачів на частки у житловому будинку з надвірними будівлями та спорудами, який розташований за розташованими за адресою: АДРЕСА_1 , перерозподіливши частки між іншими співвласниками.

Відповідно до ст. 365 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), з посиланням на приписи якої позивачем заявлені позовні вимоги, право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї.

При цьому зі змісту ч. 2 ст. 365 ЦК України слідує, що суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Наявність цієї умови дозволяє створити ефективний механізм охорони прав співвласників, право на частку яких припиняється, щодо гарантованого отримання вартості частки в разі ухвалення судового рішення про задоволення позову.

Адже на підставі цього рішення не тільки припиняється право, але й набувається право на частку іншим співвласником.

Отже, процедура внесення суми відшкодування вартості частини майна на депозит суду, з одного боку, є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку з припиненням її права на частку у спільному майні, а з іншого боку, є технічною функцією щодо забезпечення виконання позивачем у справі своїх зобов`язань перед відповідачем.

У постанові Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі № 367/7792/16-ц, зроблено висновок, що суди за вимогою інших співвласників позбавили особу права власності на належну їй частку квартири з порушенням правил щодо попереднього внесення суми відшкодування вартості такої частки на депозит суду, не врахувавши, що встановлена статтею 365 ЦК України вимога про попереднє внесення на депозитний рахунок суду вартості частки в спільному майні в разі припинення права власності за вимогою інших співвласників є однією з основних умов ухвалення рішення про позбавлення особи майна без її згоди.

Положення ст. 365 ЦК України не уточнюють, коли саме має бути внесена грошова сума на депозитний рахунок суду, однак оскільки позивачем подано до суду позов в порядку вказаної норми права, попереднє внесення вартості частки у спільному майні на депозитний рахунок суду є обов`язком позивача, тому останній необхідно надати суду платіжний документ про зарахування на депозитний рахунок суду вартості 32/512; 36/512; 85/1024 та 85/2048 частки у спільному майні, виходячи з дійсної ринкової вартості майна (спірного житлового будинку) на підставі документу, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - звіту про оцінку майна.

Реквізити для сплати грошової суми на депозитний рахунок суду:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26281249, Банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО)820172 Рахунок отримувачаUA0006674.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як убачається зі змісту позовної заяви, позивач зазначає, що відповідачам ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на праві спільної часткової власності належить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , однак доказів реєстрації за відповідачами ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 права власності на спірну частину житлового будинку не надає, про обставини неможливості подачі таких доказів не зазначає.

Також, за вимогами ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до абзацу 1-2 ч.7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

В порушення наведених норм позивачем не додано доказів надсилання відповідачам та третій особі листом з описом вкладення копій поданих до суду документів. Докази направлення зазначеним особам позовної заяви від 25.08.2025 із додатками суд до уваги не бере, оскільки наразі вирішується питання щодо можливості відкриття провадження у справі за позовною заявою від 30.12.2025.

Окрім того, згідно із ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Позивачем зазначено Харківську міську раду, , як третю особу. Водночас підстави для такого залучення позивач не вказує, жодним чином не обгрунтовуючи яким чином рішення у справі може вплинути на права або обов`язки Харківської міської ради щодо однієї зі сторін.

Ураховуючи вищенаведене, позивачу необхідно виправити вказані в ухвалі недоліки, а саме:

- надати суду докази дійсної ринкової вартості майна (спірного житлового будинку): звіт про оцінку майна;

- за вимогу майнового характеру, яка має відповідати саме дійсній (ринковій) вартості нерухомого майна (1010/6144 частці житлового будинку), сплатити судовий збір відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»;

- за вимогу немайнового характеру сплатити судовий збір у розмірі, відповідно до п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»;

- внести на депозитний рахунок суду грошові кошти: 32/512; 36/512; 85/1024 та 85/2048 вартості часток у спільному майні та надати документ, що підтверджує сплату вказаних коштів;

- надати документи, що посвідчують право власності ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на спірні частини житлового будинку;

- надати докази надсилання відповідачам та третій особі листом з описом вкладення копій поданих до суду документів;

- обґрунтувати підстави участі Харківської міської ради, , як третьої особи у справі.

Вказані недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду (справа «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини»).

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, строк їх усунення не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням представнику позивача строку для усунення недоліків позовної заяви

Керуючись статтями175,185, 187 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа - Харківська міська рада, про припинення права власності на частки у спільному майні і перерозподіл часток співвласників - залишити без руху і надати ОСОБА_10 строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня вручення копії даної ухвали.

Якщо позивач, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу, що не позбавляє її права повторно звернутися до суду із такими ж вимогами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя -Г. М. Щепелева