Дата документу 06.01.2026
Справа № 334/9879/25
Провадження № 2-во/334/2/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2026 року суддя Дніпровського районного суду м. Запоріжжя Філіпова розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду,

встановив:

27.11.2025 року рішенням Дніпровського районного суду м. Запоріжжя задоволено заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті, заінтересована особа: Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

24.12.2025 року через систему «Електронний суд» надійшла заява представника ОСОБА_1 , адвоката Ковальова Д. В.. в якій він просить виправити описку у рішенні суду від 27.11.2025 року, вказуючи, що в рішенні суду помилково зазначено. що заявниця звернулася особисто, а не в особі свого представника ОСОБА_2 . У зв`язку з цим, представник на сьогодні не може виконати судове рішення та оформити в органах РАЦС свідоцтво про смерть на підставі судового рішення. Просить виправити описку та зазначити у вступній частині рішення після прізвища заявниці «в особі представника ОСОБА_2 ».

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Суд може виправити лише власні помилки, допущені під час складання судового рішення: «Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, допущена під час його письмово-вербального викладення (помилка в правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків тощо.

Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації рішення чи його правосудність.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються. Арифметичні помилки у висновку експерта усуваються шляхом допиту експерта та уточнення ним свого висновку або враховуються судом під час оцінки цього доказу». Описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того, щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, не знаходить підстав для виправлення описки в рішенні суду, оскільки заява представника заявника про виправлення описки, не відповідає законодавчо закріпленому інституту виправлення описок у судовому рішенні, тому його заява про виправлення описки в рішенні суду є необґрунтованою.

Відповідно до ч. 2 ст. 265 ЦПК України у вступній частині рішення зазначаються: 1) дата і місце його ухвалення; 2) найменування суду; 3) прізвище та ініціали судді або склад колегії суддів; 4) прізвище та ініціали секретаря судового засідання; 5) номер справи; 6) ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи; 7) вимоги позивача; 8) прізвища та ініціали представників учасників справи.

Враховуючи, що представник заявника у судовому засіданні участі не приймав, відсутні підстави вказувати у вступній частині рішення його прізвище та ініціали.

Крім того, відсутність вказівки що заява ОСОБА_1 подана до суду адвокатом Ковальовим Д. В. жодним чином не впливає на зміст рішення та не є перешкодою для виконання рішення суду.

Із змісту рішення Дніровського районного суду м. Запоріжжя від 27.11.2025 року вбачається, що в ньому не допущено жодних описок та помилок, які б спотворювали текст рішення та призвели до його неправильного сприйняття, а тому суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви про виправлення описки в рішенні суду слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 269 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Філіпова І. М.