УХВАЛА

06 січня 2026 року

м. Київ

справа № 185/9890/24

провадження № 61-16192ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Сенс Банк», в інтересах якого діє адвокат Тернова Інна Валентинівна, на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 липня 2025 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 26 листопада 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Сенс Банк», ОСОБА_3 , треті особи: державний нотаріус Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Шкицька Юлія Анатоліївна, державний реєстратор обласного комунального підприємства «Софіївське бюро технічної інвентаризації» Волос Олена Володимирівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Хоміч Оксана Михайлівна, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

23 грудня 2025 року через підсистему Електронний суд представник Акціонерного товариства «Сенс Банк» (далі - АТ «Сенс Банк») - адвокат Тернова І. В. подала касаційну скаргу на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 липня 2025 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 26 листопада 2025 року (повний текст постанови складено 08 грудня 2025 року) у справі

№ 185/9890/24.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У вересні 2024 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом, відповідно до якого просили витребувати у ОСОБА_3 квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 липня 2025 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 26 листопада 2025 року, позов задоволено. Витребувано у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

У касаційній скарзі заявник просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду, ухваливши нове судове рішення про відмову в позові.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) сформульовано правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Позов про витребування майна є позовом майнового характеру.

За змістом пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про витребування майна визначається вартістю такого майна.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги юридичною особою на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2024 року - 3 028 гривень.

Отже судовий збір за подану касаційну скаргу в цьому випадку має розраховуватися з огляду на вартість спірного нерухомого майна, про витребування якого були заявлені та задоволені вимоги, за формулою:

(ЦП х 1%) х 200% х 0,8, де ЦП - вартість спірної квартири.

До касаційної скарги додано меморіальний ордер № 858513 від 18 грудня

2025 року про сплату судового збору в сумі 4 400 грн, однак не наведено обґрунтування такого розміру із посиланням на вартість спірного майна.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усуненні шляхом обґрунтування розміру сплаченого судового збору за подану касаційну скаргу з урахуванням ціни позову (вартості спірного нерухомого майна) та, у разі необхідності, надання документу про доплату судового збору.

Судові рішення у справах з ціною позову, яка не перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (757 000 грн у 2025 році) касаційному оскарженню не підлягають (частина третя статті 389 ЦПК України). Винятки із цього правила передбачені підпунктами а) - г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

За змістом частини першої статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Сенс Банк», в інтересах якого діє адвокат Тернова Інна Валентинівна, на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 липня 2025 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 26 листопада 2025 року

у справі № 185/9890/24 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення Акціонерному товариству «Сенс Банк» копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович