У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 634/988/25

Провадження № 2/634/34/26

"06" січня 2026 р.

Сахновщинський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Єрьоміної О.В.,

за участю секретаря Литвиненко Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в сел. Сахновщина Харківської області в режимі відеоконференцзв`язку заяви представника позивачів ОСОБА_1 в порядку ч. 3 ст. 49 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Селянського (фермерського) господарства «Смолянніков», третя особа: державна реєстраційна служба Берестинського району Харківської області про визнання недійсними договорів оренди земельних ділянок та скасування державної реєстрації,-

ВСТАНОВИВ:

26.09.2025 року до суду надійшли позови ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Селянського (фермерського) господарства «Смолянніков», третя особа: державна реєстраційна служба Берестинського району Харківської області про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації, у яких позивачі просили:

- визнати недійсними договори оренди земельної ділянки від 30.01.2023 року, укладеними між Селянським (фермерським) господарством «Смолянніков» та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , право оренди яких зареєстровано 30.03.2023 року та 03.03.2023 року відповідно;

- скасувати державну реєстрацію договорів оренди земельної ділянки від 30.01.2023 року: укладеного між Селянським (фермерським) господарством «Смолянніков» та ОСОБА_2 , щодо використання земельної ділянки площею 6,6669 га, кадастровий номер земельної ділянки :05:000:0182, право оренди якого зареєстровано 30.03.2023 року, номер запису про інше речове право 49788699; укладеного між Селянським (фермерським) господарством «Смолянніков» та ОСОБА_3 , щодо використання земельної ділянки площею 5,5701 га, кадастровий номер земельної ділянки :05:000:0414, право оренди якого зареєстровано 03.03.2023 року, номер запису про інше речове право 49488034.

На обгрунтування позовних вимог позивачами вказано, що спірні договори оренди земельної ділянки не підписували, а тому за відсутності їх вільного волевиявлення наявні підстави для визнання недійсними вищевказаних договорів оренди земельних ділянок.

05.01.2026 року представником позивача через систему «Електронний суд» було подано заяву про зміну підстави позову, зі змісту якої вбачається, що позивачі просять:

- зобов`язати Селянське (фермерське) господарство «Смолянніков» не чинити перешкод у здійсненні права приватної власності :

ОСОБА_2 щодо земельної ділянки площею 6,6669 га, кадастровий номер земельної ділянки :05:000:0182, яка знаходиться на території Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області;

ОСОБА_3 щодо земельної ділянки площею 5,5701 га, кадастровий номер земельної ділянки :05:000:0414, яка знаходиться на території Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області;

-зобов`язати Селянське (фермерське) господарство «Смолянніков» повернути позивачам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 безпідставно набуті земельні ділянки площею 6,6669 га, кадастровий номер земельної ділянки :05:000:0182 та площею 5,5701 га, кадастровий номер земельної ділянки :05:000:0414, які знаходиться на території Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області;

-скасувати державну реєстрацію права оренди Селянського (фермерського) господарства «Смолянніков» щодо земельних ділянок площею 6,6669 га, кадастровий номер :05:000:0182 та площею 5,5701 га, кадастровий номер :05:000:0414, які знаходиться на території Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області.

В обгрунтування вказаних позовних вимог зазначив, що позивачі не підписували спільних договорів оренди земельних ділянок, внаслідок чого сторони не досягли згоди з усіх істотних умов договорів, а тому ці договори є неукладеними, а право власників земельних ділянок підлягає захисту шляхом усунення перешкод у користуванні земельними ділянками та їх поверненню власникам.

У судовому засіданні представник позивачів та позивачі підтримали заяву про зміну підстави позову, просили прийняти її до розгляду.

Представник відповідача у судовому засіданні просив залишити без розгляду заяву про зміну предмета позову, посилаючись на те, що вкзазна заява подана з пропуском процесуального строку після отримання представником позивачів відзиву на позовну заяву.

Заслухавши позивачів та їх представника, представника відповідача, дослідивши заяву та матеріали справи, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 та 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Особа, яка звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) вважає за необхідне скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач у рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна позивачем підстав і предмету позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Це правило законодавець визначив імперативно. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви). Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача.

Так, звертаючись до суду з позовом, позивачі, посилаючись на те, що вони не підписували спірні договори оренди землі, просять визнати їх недійсними, обравши такий спосіб захисту своїх прав, що є предметом позову, та у подальшому посилаючись на ті ж самі підстави у заяві від 05.01.2026 року, представник позивачів змінив предмет позову, обравши інший спосіб захисту їхніх прав.

Отже, 05.01.2026 року представником позивачів з урахуванням змісту поданих заяв змінено предмет, а не підставу позову.

Слід зауважити, що особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки і разом з тим, розпоряджаються процесуальними правами на свій розсуд.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою судді Сахновщинського районного суду Харківської області від 05.11.2025 року було відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, справу було призначено до судового розгляду 19.11.2025 року, надано час для надання відзиву.

Копію вказаної ухвали згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення відповідачем було отримано 15.11.2025 року.

03.12.2025 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, який було направлено поштою 30.11.2025 року, тобто у строк, встановлений судом.

10.12.2025 року представником позивача було подано клопотання про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи.

10.12.2025 року судове засідання у справі не відбулося та було перенесено за клопотанням представника відповідача у зв`язку із не отриманням позивачами відзиву на позовну заяву, що позбавляло їх можливості реалізувати своє право на подачу відповіді на відзив, на 06.01.2026 року.

05.01.2026 року представником позивачів було подано заяву про зміну підстави позову у порядку ч. 3 ст. 49 ЦПК України.

Частиною 1 ст. 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Статтею 275 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно зі ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У даному випадку у системному зв`язку з наведеними вище приписами застосуванню підлягають також норми ст. 126 ЦПК України, за якими право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, право на подання заяви про зміну предмету та підстави позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений для її подання, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

Виходячи з наведеного, оскільки вказана справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, провадження у якій було відкрито 05.11.2025 року, зважаючи на надмірний строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законодавцем для подання заяви про зміну предмета та підстави позову, відсутність клопотань про поновлення пропущеного процесуального строу із зазначенням поважності причин такого пропуску, то заяву про зміну предмета позову слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 12, 49, 123, 120, 126, 260-261, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяви представника позивачів ОСОБА_1 в порядку ч. 3 ст. 49 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Селянського (фермерського) господарства «Смолянніков», третя особа: державна реєстраційна служба Берестинського району Харківської області про визнання недійсним договорів оренди земельних ділянок та скасування державної реєстрації залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 07.01.2026 року.

Суддя: