Єдиний унікальний номер 719/747/25
Номер провадження 2/719/14/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 січня 2026 року м. Новодністровськ

Новодністровський міський суд Чернівецької області у складі:

головуючої судді Вербіцької М. В.,

за участю секретарки судового засідання Чорної В. І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представниці позивача ОСОБА_1 адвокатки Марчук Д. П.,

представника відповідачки ОСОБА_2 адвоката Хованця А. І.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання позивача за первісним позовом ОСОБА_1 про витребування доказів і призначення оцінки ринкової вартості спірного майна,

ВСТАНОВИВ:

27.08.2025 суддя ухвалою відкрила провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представниця - адвокатка Марчук Д. П., до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя. Постановила справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

22.10.2025 суд постановив прийняти до спільного розгляду з первісним позовом зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання спільною сумісною власністю майна подружжя та його поділ.

19.12.2025 до суду надійшла заява про зміну предмету зустрічного позову, яка була прийнята судом, позаяк вона ґрунтується на уточнених даних, наданих відповідачем за зустрічним позовом, щодо майна, набутого сторонами у шлюбі, зокрема, щодо транспортних засобів.

1. 08.12.2025 до суду надійшло клопотання від представниці позивача за первісним позовом про витребування доказів.

Зокрема, позивач зазначає, що в ході подання позовної заяви він вжив усі можливі заходи для самостійного отримання інформації та документів у ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» щодо наявності укладеного з ним договору купівлі-продажу електричної енергії, виробленої з енергії сонячного випромінювання генеруючими установками приватного господарства, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У разі наявності такого, хто є стороною укладення договору купівлі-продажу електричної енергії, виробленої з енергії сонячного випромінювання генеруючими установками приватного господарства за адресою: АДРЕСА_1

19.11.2025 ТОВ «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» надало інформацію, що між ОСОБА_1 та ТОВ «ЧОЕК» нема укладеного договору купівлі-продажу електричної енергії, виробленої з енергії сонячного випромінювання генеруючими установками приватного господарства за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак жодної іншої інформації з цього питання щодо наявності договорів, укладених із іншими особами, товариство не надало.

Позивач доводить, що такий договір наявний і укладений він із ОСОБА_2 та вона отримує на підставі такого договору дохід, який є спільною сумісною власністю подружжя.

До клопотання додані копія адвокатського запиту адвокатки Марчук Д. П. № 11/11-01 від 11.11.2025 та відповіді на нього від ТОВ «ЧОЕК» № 10/3216 від 19.11.2025.

Представник відповідачки за первісним позовом у судовому засіданні, яке проводилося 07.01.2026, не заперечив проти задоволення цього клопотання, повідомив, що він з даного приводу жодними даними не оперує.

Суд висновує, що наведена інформація входить до предмету доказування у цивільному спорі та є необхідною для з`ясування.

Згідно з вимогами ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд сприяє учасникам судового процесу у реалізації ними прав, передбачених Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 3 статті 77 ЦПК України визначено, що сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане у строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу, а саме відповідач має подати таке клопотання з відзивом на позовну заяву.

Згідно з ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд зважає на те, що позивач уже повторно подав аналізоване клопотання, а також, що його представниця вжила всі необхідні заходи, аби отримати запитувану інформацію. Отже, ОСОБА_1 не пропустив строк, установлений ЦПК України для подання клопотання про витребування доказів.

Суд також наголошує, що він зобов`язаний сприяти учасникам судового процесу у реалізації ними прав, а тому вважає, що клопотання про витребування доказів підлягає до задоволення та слід витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» копію договору купівлі-продажу електричної енергії, виробленої з енергії сонячного випромінювання генеруючими установками приватного господарства, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з усіма додатками та змінами до нього, акти приймання-передачі електричної енергії, відомості про фактичні обсяги виробленої та реалізованої електроенергії, нарахування та виплати за договором, а також бухгалтерські документи, що підтверджують виконання вказаного договору.

2. Крім того, позивач за первісним позовом клопотав про призначення оцінки ринкової вартості спірного майна, клопотання надійшло до суду 08.12.2025.

У клопотанні представниця позивача адвокатка Марчук Д. П. просила проведення оцінки доручити Західно-Українському Експертно-Консультативному Центру (вул. Головна, 119, м. Чернівці), на вирішення оцінки поставити питання: яка ринкова вартість житлового будинку, який знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:006:0086, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , станом на момент проведення оціночної експертизи?

Крім того, клопотала надати експерту матеріали справи та інші документи, необхідні для дослідження та зупинити провадження у справі до отримання експертної оцінки.

У судовому засіданні 07.01.2026 адвокатка Марчук Д. П. уточнила своє клопотання та просила провести експертну оцінку всього будинковолодіння, розташованого на наведеній земельній ділянці, тобто всіх нерухомих споруд, на ній розміщених, а не лише самого житлового будинку.

Своє клопотання мотивувала тим, що надана відповідачкою оцінка не відповідає об`єктивній дійсності, ОСОБА_1 не залучався до проведення оцінки, не мав можливості подати свої зауваження чи заперечення щодо її проведення.

Крім того, наголосила, що позивач за первісним позовом не має доступу до наведеного майна, позаяк ОСОБА_2 не надає можливості перебувати на земельній ділянці чи у спорудах, на ній розташованих, а тому виникла потреба клопотати у суду про проведення оцінки ринкової вартості майна.

У судовому засіданні позивач також повідомив, що відомості у технічному паспорті на садибний (індивідуальний) житловий будинок № 86 від 11.01.2019 не відповідають реальній ситуації на даний час, вказані не всі господарські будівлі і споруди (житловий будинок, три сараї, колонка питна, септик), оскільки після його виготовлення під час перебування у шлюбі сторони ще добудовували інші об`єкти нерухомості, зокрема, басейн.

А тому просив суд забезпечити безпосередній доступ суб`єкту оціночної діяльності до будинковолодіння, аби з`ясувати вартість усього спірного майна, розміщеного на земельній ділянці з кадастровим номером :01:006:0086, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 .

Представник відповідачки за первісним позовом заперечив проти задоволення вказаного клопотання, мотивував свою позицію тим, що позивач сам, подаючи позов, додав до нього довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 15.01.2024, відповідно до якої оціночна вартість житлового будинку складає 5 829 394, 51 грн, оціночна вартість поліпшень - 529 944, 96 грн, оціночна вартість земельної ділянки 5 299 449, 55 грн.

Крім того, зауважив, що у випадку задоволення клопотання про призначення оцінки судом його довірителька надасть доступ до нерухомого майна, яке підлягатиме оцінці.

Також просив суд для забезпечення об`єктивності проведення оцінки вартості майна призначити іншу експертну установу на його розсуд.

Оцінивши доводи та аргументи сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку, виходячи з фактичних обставин справи, мотивів сторін та застосованих норм права.

Довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості складена 15.01.2024 і стосується вартості житлового будинку та земельної ділянки, на якій він розташований.

Строк дії звіту про експертну оцінку становить 6 місяців від дати її проведення. Період дії такого звіту оцінювача для цілей оподаткування становить 6 місяців відповідно до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України № 658 від 17.05.2018. Суд уважає за можливе застосувати цей строк за аналогією з періодом дії оцінки для цілей оподаткування. Тобто півроку від дати оцінки, на яку була визначена ринкова вартість спірного майна.

Отже, дані, викладені у довідці про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 15.01.2024, на даний час є вже неактуальними.

Крім того, суд зауважує, що у довідці визначена вартість житлового будинку, його поліпшень та земельної ділянки.

Проте, уточнивши своє клопотання, позивач за первісним позовом просив провести на оцінку ринкової вартості усього будинковолодіння (житлового будинку та усіх інших господарських будівель та споруд), розташованого за адресою АДРЕСА_1 .

Суд зважає, що, ймовірно, позаяк цим будиноковолодінням на даний час користується відповідачка, позивач дійсно може бути обмеженим у доступі до нього, а, відповідно, і не мав можливості самостійно провести оцінку ринкової вартості цього нерухомого майна.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості - є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Як зауважує Європейський суд з прав людини, принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27.10.1993, заява № 14448/88).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручення проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд може призначити експертизу для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Суд доходить переконання, що у цьому контексті, зважаючи на те, що відповідачка подала висновок суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_3 , відповідно до якого ним була визначена ринкова вартість без урахування ПДВ житлового будинку з належними до нього будівлями та спорудами та земельної ділянки за кадастровим номером :01:006:0086, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 у розмірі 2414 436 у т. ч. житлового будинку з належними до нього будівлями та спорудами - 2 213 956 грн, забудованої земельної ділянки - 200 840 грн, суду слід призначити оціночно-будівельну експертизу.

Наведене усуне конкуренцію двох висновків суб`єктів оціночної діяльності у випадку, якщо їх результати будуть відрізнятися.

Крім того, суд зважає і на те, що за завідомо неправдивий висновок або за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків експерт несе кримінальну відповідальність, а за невиконання інших обов`язків - відповідальність, встановлену законом.

Поряд з тим для суб`єктів оціночної діяльності закон не встановлює таких суворих правил щодо їх відповідальності. Зокрема, у статті 32 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за порушення вимог цього Закону в порядку, встановленому законами.

Оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Вирішуючи питання про призначення оціночно-будівельної експертизи суд бере до уваги пояснення відповідача щодо того, що у нього відсутній доступ до нерухомого майна, яке підлягає оцінці, а ст. 6 Закону України «Про судову експертизу» містить імперативне правило про те, що, якщо судову експертизу необхідно провести на місці події або за місцезнаходженням об`єкта дослідження, особа або орган, які її призначили або на замовлення яких вона проводиться, повинні забезпечити судовому експертові безперешкодний доступ до об`єкта дослідження і належні умови праці.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи. Близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 14.07.2021 у справі № 902/834/20, від 13.08.2021 у справі № 917/1196/19, від 30.09.2021 у справі № 927/110/18, від 23.12.2021 у справі № 5015/45/11 (914/1919/20).

З урахуванням наведеного суди не позбавлені можливості з власної ініціативи призначити експертизу для з`ясування питання, що потребує спеціальних знань (23 грудня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 5015/45/11 (914/1919/20), ЄДРСРУ № 102736035).

Аналіз зазначених норм права свідчить, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань, суд має право призначити експертизу чи проведення експертної оцінки вартості майна за заявою осіб, які беруть участь у справі, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Як зазначено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 20.04.2023 у справі № 904/4982/20 предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Аналіз зазначених норм права свідчить про те, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для з`ясування та встановлення фактичних обставин, що мають значення для справи (фактичних даних, що входять до предмета доказування), без яких встановити відповідні обставини неможливо, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, наявні у справі докази є взаємно суперечливими. При цьому, неприпустимо ставити перед судовими експертами питання, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі. Крім того, призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду. При цьому, питання призначення експертизи вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням предмета, підстав позову та обставин справи. Подібні висновки Верховного Суду містяться у постановах від 16.12.2020 у справі № 916/2740/19, від 06.09.2022 у справі № 924/898/21, від 02.11.2022 у справі № 915/442/21.

У справі, що є предметом вивчення, предметом спору є визначення майна, яке належить до спільного сумісного майна подружжя та його поділ.

З матеріалів справи встановлено, що до такого майна належить і будинковолодіння, розташоване на земельній ділянці з кадастровим номером :01:006:0086, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 .

Підпунктом 5.2 пункту 5 Розділу ІІ «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, передбачено, що основними завданнями оціночно-будівельної експертизи є: визначення різних видів вартості поліпшень земельних ділянок (будівель та їх частин, споруд, передавальних пристроїв тощо); визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна (поліпшень земельної ділянки) вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам.

Отже, враховуючи предмет та підстави позову, а також ту обставину, що така експертиза необхідна для з`ясування обставин справи, для чого потрібні спеціальні знання, позаяк без з`ясування вказаних обставин може бути ускладнено вирішення спору по суті, суд доходить висновку про часткове задоволення заявленого клопотання позивача.

Згідно з п. 3 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до с 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Підпунктом 5.2 пункту 5 Розділу ІІ «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, передбачено, що основними завданнями оціночно-будівельної експертизи є: визначення різних видів вартості поліпшень земельних ділянок (будівель та їх частин, споруд, передавальних пристроїв тощо); визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна (поліпшень земельної ділянки) вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам.

Отже, враховуючи предмет та підстави позову, а також ту обставину, що дана експертиза необхідна для з`ясування обставин справи, для чого потрібні спеціальні знання, оскільки без з`ясування вказаних обставин може бути ускладнено вирішення спору по суті, суд приходить висновку про задоволення заявленого клопотання відповідача 1.

Згідно з ч. 4, 5 ст. 106 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Враховуючи предмет позову та обставини справи, суд вважає за доцільне поставити на вирішення судового експерту питання у такій редакції: Яка ринкова вартість будинковолодіння (сукупно житлового будинку та інших господарських будівель та споруд), розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :01:006:0086, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 .?

Суд уважає, що визначене формулювання в цілому відображає питання, без встановлення якого повно та об`єктивне з`ясування відповідної обставини у цій справі буде ускладнено. При цьому для встановлення таких обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Позивач у своєму клопотанні запропонував експертну установу для проведення оцінки ринкової вартості майна, проте представник відповідача заперечив проти неї та просив суд призначити будь-яку іншу експертну установу на його розсуд.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе доручити проведення експертизи у цій справі експертам Чернівецького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Також, суд бере до уваги, що як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14.08.2019 у справі справа № 509/105/14-ц провадження № 61-13577св18) витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (стаття 7 Закону України «Про судову експертизу»). Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

Отже, витрати за проведення експертизи суд покладає на позивача за первісним позовом.

Водночас, суд нагадує, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (ст. 109 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 03.08.2022 у справі № 695/318/20 (провадження № 61-1833св22) зазначено, що «стаття 109 ЦПК України встановлює процесуальні наслідки для осіб, які ухиляються від участі в експертизі. Суд може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні лише у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо. Застосування наслідків ухилення від участі в експертизі можливе лише після постановлення ухвали про призначення експертизи та підтвердження факту ухилення особи від участі в експертизі. Ухиленням від участі в експертизі є умисні дії особи, яка бере участь у справі, метою яких є неможливість проведення експертизи. Схожий за змістом висновок міститься у постанові Верховного Суду від 06.05.2020 у справі № 201/11183/16 (провадження № 61-23601св18)».

У випадку призначення судом експертизи, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі (п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України). В такому разі провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи (п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

У п. 12, 14 ч. 1 ст. 353 ЦПК України законодавець передбачив право оскаржувати в апеляційному порядку окремо від рішення суду ухвали суду першої інстанції про призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2-4, 7-13, 76, 81, 83-84, 95, 103-104, 139, 251-253, 258-261, 353-355 ЦПК України суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» копію договору купівлі-продажу електричної енергії, виробленої з енергії сонячного випромінювання генеруючими установками приватного господарства, що знаходиться за адресою: вул. Садова, 86, м. Новодністровськ, Дністровський р-н, Чернівецька обл., з усіма додатками та змінами до нього, акти приймання-передачі електричної енергії, відомості про фактичні обсяги виробленої та реалізованої електроенергії, нарахування та виплати за договором, а також бухгалтерські документи, що підтверджують виконання вказаного договору.

Визначити Товариству з обмеженою відповідальністю «Чернівецька обласна енергопостачальна компанія» строк до 26.01.2026 для надання доказів, які витребовує суд.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Копію ухвали направити Обласному комунальному некомерційному підприємству «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» (вул. Федьковича Юрія, буд. 29, м. Чернівці, Чернівецька обл., 58001, адреса електронної пошти ) до виконання.

2. Клопотання позивача про призначення оцінки ринкової вартості спірного майна задовольнити частково.

Призначити у цивільній справі № 719/747/25 за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю та його поділ судову оціночно-будівельну експертизу.

На розгляд експертів поставити таке питання:

Яка ринкова вартість будинковолодіння (сукупно житлового будинку та інших господарських будівель та споруд), розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :01:006:0086, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 .?

Об`єкт дослідження:

будинковолодіння (житловий будинок та інші господарські будівлі та споруди), розташоване на земельній ділянці з кадастровим номером :01:006:0086, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 .

Проведення експертизи доручити експертам Чернівецького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, що знаходиться за адресою: вул. Героїв Майдану, будинок 194-Б м. Чернівці, 58013.

Відповідно до ст. 14 Закону України «Про судову експертизу» попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. 384 та 385 Кримінального кодексу України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Витрати, пов`язанні із виконанням цієї ухвали в частині проведення судової оціночно-будівельної експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_2 ).

Зобов`язати ОСОБА_2 за першою вимогою експерта забезпечити доступ до будинковолодіння (житловий будинок та інші господарські будівлі та споруди), розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :01:006:0086, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 .

У розпорядження експертної установи надати матеріали цивільної справи № 719/747/25.

Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Висновок необхідно направити до Новодністровського міського суду Чернівецької області (мікрорайон Сонячний, 24, м. Новодністровськ, Чернівецька область, 60236).

Провадження у справі зупинити до отримання висновку оціночно-будівельної експертизи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підлягає оскарженню в частині призначення судової експертизи та зупинення провадження у справі, в іншій частині ухвала не оскаржується.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду у 15-денний строк з дня проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо цієї справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України на сторінці http://nd.cv.court.gov.ua/sud2415/gromadyanam/csz/.

Ухвала суду складена та підписана 07.01.2026.

Суддя: Мар`яна ВЕРБІЦЬКА