СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/5524/25

пр. № 2/759/648/26

19 лютого 2026 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Чумак В.А.

представника позивача ОСОБА_1

позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

І. Зміст позовних вимог.

Позивач звернулася до суду з позовом, у якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є спадкоємицею першої черги за законом, однак пропустила встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк через об`єктивні та непереборні обставини, що створили істотні труднощі для своєчасного звернення до нотаріуса. При спробі оформлення спадкових прав Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропуск строку.

ІІ. Процесуальні рішення у справі.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 24 березня 2025 року позовну заяву залишено без руху.

08 квітня 2025 року представник позивача надав заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 11 квітня 2025 року відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 30 червня 2025 року закрито підготовче засідання у вказаній цивільній справі та призначено розгляд справи по суті.

ІІІ. Позиції учасників судового провадження.

Представник позивача та позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про день, час та місце розгляду справи. Надав до суду відзив, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки позич не навів об`єктивних поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

ІV. Фактичні обставини встановлені судом та норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи.

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Києві померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .Внаслідок її смерті відкрилася спадщина.

До складу спадщини після смерті ОСОБА_3 увійшло нерухоме майно, а саме: квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 12.10.1993 року, яке видано згідно розпорядження № 4019 від 12.10.1993 року

Позивач, ОСОБА_2 , є донькою померлої, що підтверджується свідоцтвом про народження . Таким чином, відповідно до ст. 1261 ЦК України, позивач є спадкоємицею першої черги за законом.

Судом встановлено, що позивач звернулася до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину. Однак, листом (постановою) нотаріуса від 18.02.2025 року № 777/02-31 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії. Відмова вмотивована тим, що позивач пропустила встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для подання заяви, оскільки звернулася до нотаріуса після 01 вересня 2024 року.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з положеннями статей 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_2 пропустила строк з причин психологічного та суб`єктивно-об`єктивного характеру. Суд бере до уваги пояснення позивача про те, що раптова смерть матері стала для неї важким емоційним потрясінням, через що юридичні аспекти оформлення майна тривалий час сприймалися нею як такі, що «не на часі» порівняно з обов`язком вшанування пам`яті померлої.

Суд також враховує позицію представника позивача адвоката Студзінського М.А. про те, що позивач перебувала у добросовісному помилковому переконанні, ніби вона прийняла спадщину автоматично.

Хоча юридична необізнаність особи, за загальним правилом, не є поважною причиною, суд, керуючись принципом справедливості та верховенства права, зазначає, що спадкоємець є особою першої черги, єдиною донькою, що вказує на відсутність спору з іншими родичами.

Позивач виявила чіткий намір оформити спадщину відразу, як тільки усвідомила необхідність подання заяви (звернення до нотаріуса та отримання відмови).

Позбавлення позивача права на спадкування за таких обставин було б надмірним тягарем та порушенням принципу пропорційності між інтересами держави та правом особи на власність

Оцінюючи причини пропуску строку, суд виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами. Суд враховує аргументи позивача щодо наявності перешкод, які завадили вчасному зверненню до нотаріуса, та вважає їх обґрунтованими. Спадкоємець не має бути позбавлений права на спадкування через формальні перешкоди, якщо його намір прийняти спадщину є очевидним, а причини затримки вагомими.

Водночас, визначаючи тривалість додаткового строку, суд виходить з принципів розумності та добросовісності. Позивач просила встановити строк у 3 місяці. Проте, суд приходить до висновку, що строк в один місяць є цілком достатнім та пропорційним для вчинення однієї процесуальної дії подання заяви про прийняття спадщини. Надмірне затягування строків оформлення спадщини не відповідає інтересам правової визначеності.

Кеpуючись статтями 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 4, 12, 13, 76-80, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю 1 (один) місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Н.О. Петренко