Справа № 296/24/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 січня 2026 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Лілія Миколаївна, ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства,

В С Т А Н О В И Л А:

01 січня 2026 року до Корольовського районного суду міста Житомира засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства. Позовна заява підписана представником позивача адвокатом Кругловою О. О.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту ухвали ЦПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Усупереч наведеній нормі процесуального закону позовна заява не містить поштових індексів до адрес проживання позивача та відповідача.

З тексту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 зазначає заінтересованою особою Виконавчий комітет Житомирської міської ради як орган опіки та піклування.

Згідно з ч.1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони (позивач, відповідач), треті особи.

Процесуальним законом не передбачено залучення до участі в справах позовного провадження заінтересованих осіб.

А тому, позивачу слід уточнити процесуальний статус органу опіки та піклування. При цьому, позивачу слід звернути увагу, що належним органом опіки та піклування у справах відповідної категорії є орган опіки та піклування за місцем проживання дитини. Позов не містить відомостей про зареєстроване місце проживання дитини.

Всупереч вимогам п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що він одружився з відповідачем 18 червня 2022 року, вони спільно проживають, ведуть спільне господарство та спільно виховують дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Їхня дитина ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто ще до укладення шлюбу, в Республіці Польща, про що складено відповідний актовий запис. У свідоцтві про народження відомості про батька дитини зазначені зі слів матері.

Виклад обставин, якими ОСОБА_1 обґрунтовує свої вимоги, свідчить про відсутність заперечень відповідача щодо батьківства позивача відносно її дочки ОСОБА_4 . ОСОБА_1 зазначає, що між ним та відповідачем немає спору щодо батьківства відносно дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 125 Сімейного кодексу України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини; 2) за рішенням суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 Сімейного кодексу України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 Сімейного кодексу України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду.

Наведене дає підстави для висновку, чинне сімейне законодавство визначає два способи визначення походження дитини від батька: 1) позасудовий, який реалізується в порядку ст. 126 Сімейного кодексу України, тобто за спільною заявою чоловіка та жінки, що не перебували у шлюбі; 2) судовий, який реалізується у порядку ст. 128 Сімейного кодексу України, за умови відсутності відповідної заяви батьків, подання якої встановлено статтею 126 Сімейного кодексу України.

У зв`язку з цим слід звернути увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Захист прав наперед або прав, що можуть бути порушені у майбутньому, не допускається.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 не зазначає причин неможливості подання спільної заяви чоловіка та жінки з метою визначення походження дитини від батька в позасудовому порядку, в тому числі, шляхом звернення до компетентного органу в Республіці Польща. Разом з тим, позов не містить відомостей про існування відповідних перешкод, зокрема в матеріалах позову відсутні відомості про неможливість звернення позивача до компетентного органу з метою вирішення питання про визнання батьківства в позасудовому порядку.

Для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 належить подати до суду нову редакцію позовної заяви, яка відповідатиме вимогам статтей 175, 177 ЦПК України, та з урахування наведених в цій ухвалі зауважень.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст.185 ЦПК України).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст.185 ЦПК України).

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И ЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК