Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/451/25
У Х В А Л А

25.02.2026 м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області у складі головуючого судді Васільєва С.В., розглядаючи за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокрай» про визнання відсутнім права оренди та витребування земельної ділянки,

встановив:

Представник позивача звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокрай», в якому просить визнати відсутнім з 18.03.2025 право оренди товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокрай» на земельну ділянку з кадастровим номером :07:001:0075, загальною площею 2,1351 га, що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , орендарем якої є Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОКРАЙ» згідно з договором оренди від 17.03.2015, запис про право №42810095 (з урахуванням додаткової угоди від 20.10.2020 року), укладеним між ОСОБА_1 та товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОКРАЙ» та витребувати вказану земельну ділянку.

Ухвалою суду від 02.04.2025 було відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Вказану ухвалу доставлено до електронного кабінету відповідача 02.04.2025 о 20:51:15.

10.04.2025 судом отримано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову та вирішити питання про розподіл судових витрат.

15.04.2025 представник позивача подала відповідь на відзив.

У подальшому судом отримано заперечення представника відповідача від 21.04.2025 (на відповідь на відзив), згідно яких просив врахувати їх при ухваленні рішення.

21.05.2025 представник відповідача надіслав до суду клопотання, в якому просив:

1)Викликати та допитати в якості свідків наступних осіб:

1. ОСОБА_2 , 1975 р.н., адреса: АДРЕСА_1

2. ОСОБА_3 , 1979 р.н., адреса: Хмельницька область, Хмельницький район, с. Моньки;

3. ОСОБА_4 , 1974 р.н. адреса:, с.Сорокодуби, вул.Тиха, 15

2)Провести розгляд справи №677/451/25 в судовому засіданні з повідомлення сторін.

Клопотання мотивоване тим, що при укладанні даної додаткової угоди була присутня ОСОБА_2 , яка працювала та працює на посаді інженера-землевпорядника ТОВ Агрокрай, якою здійснювалась переддоговірна робота, що включало комунікацію та укладання договорів з пайовиками.

Зазначає, що ОСОБА_2 може підтвердити:

-факт доведення до відома позивача, що строк дії Договору оренди від 17.03.2015 обраховується з моменту укладення додаткової угоди від 20.10.2020 р.;

-факт отримання позивачем грошової винагороди у розмірі 5 000 грн. за підписання додаткової угоди від 20.10.2020 .

Зазначає, що аналогічний за змістом договір від 17.03.2015, а також додаткову угоду до нього від 20.10.2020 було укладено з власником земельної ділянки із кадастровим номером :07:004:0005 ОСОБА_4 та власником земельної ділянки із кадастровим номером № :07:002:0009 - ОСОБА_3 .

Зазначає, що вказані особи також можуть підтвердити вище вказані обставини, а також вказати про дійсну волю та наміри сторін при укладання спірної додаткової угоди.

26.05.2025 представником позивача надіслано до суду клопотання, в якому просив:

- визнати причини пропуску строку звернення ТОВ «Агрокрай» із клопотанням про розгляд справи у порядку загального позовного провадження поважними та поновити (продовжити) його;

- призначити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Вказує, що з огляду на зміст викладених позовних вимог, заперечення сторони відповідача, заявлення про необхідність тлумачення умов спірної додаткової угоди (з`ясування дійсної волі сторін), а також допиту свідків розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін є неможливим.

Подання вказаного клопотання з пропуском встановленого строку зумовлено тим, що про обставини, які можуть підтвердити свідки, стороні позивача стало відомо після закінчення строку на подачу цього клопотання, а тому такий строк підлягає поновленню (продовженню), як такий, що пропущений з поважних причин.

Представник позивача 21.05.2025 та 26.05.2025 подала заперечення на клопотання (заяву), у яких просить:

- у задоволенні клопотання відповідача із запереченнями проти розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справи - відмовити.

- у задоволенні клопотання про перехід від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін до розгляду за правилами загального позовного провадження - відмовити.

- у задоволенні клопотання про виклик свідків відмовити.

Вказує, що провадження по цивільній справі було відкрито ухвалою Красилівського районного суду в порядку спрощеного позовного провадження та роз`яснено відповідачу, що відповідно до ч.7 ст.279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має право подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

У встановлений судом строк, разом з відзивом клопотання про перехід у загальне позовне провадження або клопотання про проведення засідання з викликом сторін від відповідача не надходило. Таким чином, відсутні підстави для задоволення клопотання.

Аналогічно, не було подано відповідного клопотання у визначений строк щодо виклику свідків, тому таке не підлягає задоволенню.

При цьому про наявність свідків відповідач зазначав ще у письмових запереченнях. Крім того, спір стосується договірних відносин та дати укладення договору і жодні покази свідків не є належними доказами по справі.

Предметом розгляду даної справи є договірні відносини сторін. Жодні покази свідків не можуть бути доказами мотивів позивача, як зазначає у клопотанні відповідач. Відповідач затягує процесуальний час розгляду справи подібними клопотаннями аби продовжувати безпідставно використовувати земельну ділянку.

Також представник відповідача вказує, що справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься. Предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, справа є малозначною, дана категорія справ передбачає собою розгляд позовів у скорочені терміни, відтак розглядається в порядку спрощеного провадження.

Вказує, що клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження абсолютно не вмотивоване. Обсяг доказової бази у справі не є значним. Кількість учасників у даній справі не впливає на їх можливість надавати письмові заяви у справі.

03.10.2025 представник відповідача подав клопотання про долучення документів, згідно якого просить поновити строк на подання доказів та долучити видатковий касовий ордер та накладну.

10.10.2025 представник позивача подала заперечення на клопотання, в якому вказує на пропуск строку подання та відсутність мотивованої причини його пропуску. Також вказує, що вони не містять доказової бази по справі.

12.11.2025 судом отримані додаткові пояснення представника відповідача від 10.11.2025, в яких він просить долучити додані документи (копії рішень суду).

24.11.2025 представник позивача надіслала заперечення на клопотання, в яких просить не долучати докази, оскільки вони подані не у встановлений строк.

29.01.2026 представником позивача подано додаткові пояснення, згідно яких просить врахувати при ухваленні рішення позицію Хмельницького апеляційного суду у аналогічних справах.

Розглянувши подані клопотання, суд зазначає та враховує наступне.

Відповідач не скористався своїм правом у встановлений судом строк на подання заперечення щодо розгляду справи у встановленому судом порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Так, згідно ч. 4 ст. 19 ЦПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з ч.4 ст.277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Разом з тим, ч.5 ст.277 ЦПК України передбачено, що якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Відповідно до ч.5-7 ст. 279 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Проте, подаючи зазначене клопотання, представник відповідача не зазначив причин пропуску строку його подання, які суд міг би визнати поважними.

Представник відповідача подав відзив на позов, у якому відсутні заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Під час розгляду вказаної справи всі учасники скористались правом на подання заяв по суті справи, подали ті докази, які вважали за потрібне, разом з такими заявами.

Будь-яких підстав для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження не встановлено.

Доводи відповідача не можуть бути підставою для переходу зі спрощеного позовного провадження до загального, а підстав, які б перешкоджали розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження і обумовили б необхідність переходу до загального позовного провадження, немає.

Суд зазначає, що Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом.

З огляду на викладене та враховуючи обґрунтованість доводів, викладених у запереченнях сторони позивача, суд приходить до висновку, що такі клопотання представника відповідача задоволенню не підлягають.

Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що клопотання про перехід до розгляду цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, та до загального позовного провадження, слід залишити без розгляду.

Суд також окремо наголошує, що спрощене провадження (як з викликом, так і без виклику сторін), а також загальне позовне провадження у справі спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Окрім цього, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та у повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Щодо клопотання про виклик свідків.

Частиною 3 ст.91 ЦПК України передбачено, що заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, законом встановлено процесуальний строк для подання заяви про виклик свідків.

Дана справа розглядається судом в порядку спрощеного позовного провадження, тому у відповідності до ч.3 ст.91 ЦПК України сторона відповідача мала право на подання заяви про виклик свідків до початку першого судового засідання у справі.

Згідно ч.3 ст.279 ЦПК України якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Заява про виклик свідків надіслана до суду 21.05.2025, тобто з пропуском процесуального строку, встановленого ч.3 ст.91 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зауважує, що до поважних причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій. Тобто поновлення пропущеного строку може бути виправданим, якщо пропуск строку дійсно є поважним, об`єктивно незалежним від волі та поведінки учасника справи.

Однак у клопотанні про виклик свідків не було вказано про причини пропуску строку його подання, на що акцентував увагу і представник позивача.

Суд враховує, що можливість подання заяви про виклик свідків залежала лише від волевиявлення самої сторони. У цій ситуації суд не може поновити пропущений стороною процесуальний строк для подання заяв про виклик свідків, так як сторона не обґрунтувала і не довела неможливість вчинення цієї процесуальної дії у строк, встановлений ч.3 ст. 91 ЦПК України.

Суд не знаходить будь-яких причин, вже не те, що поважних, які б перешкодили стороні реалізувати їхні права і виконувати процесуальні обов`язки щодо доказів (показань свідків) в установлений законом строк.

Щодо подання доказів.

Згідно з ч. 3, 4 ст.83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно з частиною 8 статті 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Отже, законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він відновленню.

Фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватися як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється суть чіткого встановлення законодавцем кожного з процесуальних строків. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі №5/452/06 та від 21 лютого 2019 року у справі № 911/4590/13.

При вирішенні питання щодо дотримання представником відповідача процесуальних строків для долучення доказів до матеріалів справи, суд враховує те, що сторона та її представник були обізнані про предмет та підстави позову.

У своєму клопотанні від 01.10.2025 представник відповідача фактично вказує на те, що звертається із клопотанням про долучення доказів на спростування позиції позивача (заперечуючи проти позову).

У клопотанні від 10.11.2025 представник відповідача не вказує прохання про поновлення строку для долучення документів.

Суд звертає увагу, що ЦПК України не пов`язує право заявляти клопотання про долучення доказів у зв`язку з вчиненням чи не вчиненням учасником справи тієї чи іншої процесуальної дії.

В клопотанні про долучення доказів представником відповідача не наведено обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій, а тому суд визнає причини пропуску строку неповажними та приходить до висновку про залишення без розгляду клопотань про долучення доказів.

Керуючись ст.ст. 19, 127, 178,274,279 ЦПК України, суд

постановив:

у задоволенні клопотань представника товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокрай» про поновлення строку на подання клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, про долучення доказів - відмовити.

Залишити без розгляду клопотання представника товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокрай» про перехід до розгляду цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, про виклик свідків та про долучення доказів.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала в частині відмови в поновленні строку на подачу клопотань може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

В іншій частині ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 25.02.2026.

Суддя С. В. Васільєв