Провадження № 2/761/708/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2026 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Волошина В.О.

при секретарі: Харечко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Канівець Любов Миколаївна, Автокооператив по будівництву та експлуатації особистих гаражів «Киянівський» про скасування рішення про державну реєстрацію права власності; припинення права власності; знесення об`єкта самочинного будівництва, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за вказаним позовом, в якому позивач просив суд:

-усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володінні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом скасування рішення приватного нотаріуса про державну реєстрацію права власності від 23 лютого 2022р. №63655131 та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права власності за ОСОБА_1 на нерухоме майно (реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна -000) з одночасним припиненням права власності ОСОБА_1 на нього.;

-усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володінні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом зобов?язання ОСОБА_1 знести об?єкт самочинного будівництва: гараж № НОМЕР_1 , загальною площею 20,2 кв. м. та повернути Київській міській раді земельну ділянку площею 30 кв.м., що розташована за адресою: гаражно-будівельний кооператив "Киянівський", АДРЕСА_1 у межах земельної ділянки з кадастровим номером :91:157:0005 з приведенням її у придатний для використання стан.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22 липня 2025р. вказаний позов залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`ять днів з дня отримання позивачем цієї ухвали, попередивши, що в разі неусунення вказаних недоліків вказана позовна заява буде залишена без розгляду.

Так, на виконання вимог вказаної ухвали суду, стороні позивача необхідно було надати до суду експертно-грошову оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :91:157:0005 та відповідно внести на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки, оскільки Законом України №4292-ІХ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» від 12 березня 2025р., який набув чинності 09 квітня 2025р., було внесено зміни, зокрема, до ст. ст. 261, 388, 390 і 391 ЦК України.

06 серпня 2025р. на адресу суду надійшла заява позивача про усунення недоліків, у якій представник наголосив на тому, що, з урахуванням змісту позовних вимог, стороною позивача заявлено негаторний, а не віндикаційний позов, а отже, відсутні правові підстави для застосування норм вищезгаданого Закону в розрізі цієї справи.

На адресу суду надійшла заява представника позивача в які просив суд прийняти заяву про усунення недоліків, вважати недоліки усунутими та розглянути зазначену заяву без участі представника позивача.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені в установленому законом порядку.

Суд дослідивши матеріали позовної заяви, встановив про наявність підстав для залишення вказаного позову без розгляду, з огляду на наступне.

09 квітня 2025р. набрав чинності Закон України №4292-ІХ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» від 12 березня 2025р., згідно якого відповідні норми ЦК та ЦПК України викладено в новій редакції.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 391 ЦК України, якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі ст.ст.387 і 388 цього Кодексу.

Згідно ч. 5 ст. 390 ЦК України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Згідно п. 2 Розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону №4292-ІХ, положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо:

- нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом;

- нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Оскільки вказаний закон має зворотну силу, а провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 ЦПК України), коли судом може бути застосована лише та процесуальна норма, яка є чинною на момент проведення тієї чи іншої процесуальної дії та/або прийняття процесуального рішення, а відтак, вирішуючи питання про відповідність позовної заяви вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, судом було встановлено, що позовна заява вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України не відповідала.

Разом з тим, станом на 02 лютого 2026р. позивачем не було усунуто вимоги ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 22 липня 2025р. про залишення позовної заяви без руху, а саме: не надано до суду експертно-грошову оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :91:157:0005 та відповідно не внесено на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки.

Разом з тим, вказаною ухвалою суду позивачу було роз`яснено процесуальний порядок усунення недоліків.

Частиною 11 ст. 187 ЦПК України закріплено, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків; якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позов у даній справі слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 177, 185, 187, 260-261 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Канівець Любов Миколаївна, Автокооператив по будівництву та експлуатації особистих гаражів «Киянівський» про скасування рішення про державну реєстрацію права власності; припинення права власності; знесення об`єкта самочинного будівництва, - залишити без розгляду.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено законом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя: