провадження № 22-ц/824/6590/2026 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

23 лютого 2026 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 28 липня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські фінансові операції" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

РішеннямСвятошинського районного суду міста Києва від 28 липня 2025 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські фінансові операції" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості заборгованості - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські фінансові операції" заборгованість за кредитним договором № 4367852 від 07.02.2024 у розмірі 63 786 (шістдесят три тисячі сімсот вісімдесят шість) гривень 00 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські фінансові операції" судовий збір у розмірі 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські фінансові операціївитрати на правничу допомогу у розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 копійок.

Не погодившись з рішенням суду, 02 січня 2026 року ОСОБА_3 через прийом громадян Київського апеляційного суду подав апеляційну скаргу.

Для забезпечення апеляційного розгляду, перевірки обставин справи, дотримання строків на апеляційне оскарження, перевірки правових підстав для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, Київським апеляційним судом 12 січня 2026 року було витребувано основні матеріали цивільної справи №759/10688/25 у суду першої інстанції, 12 лютого 2026 року основні матеріали цивільної справи надійшли до Київського апеляційного суду.

Перевіривши подану апеляційну скаргу на відповідність вимогам ст. 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга не відповідає таким вимогам та підлягає залишенню без руху, враховуючи наступне.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно підпункту 1 пункту1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, встановлений судовий збір у розмірі юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Ціна позову у справі складає 63 786 грн., тому до розрахунку судового збору береться 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3 028 грн.

Позивачем позовну заяву подано в електронній формі з використанням підсистеми «Електронний суд».

Відповідно до положення частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір», де закріплено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, позивачем при зверненні до суду з позовом судовий збір підлягав сплаті у розмірі, враховуючи понижений коефіцієнт ставки судового збору, 2 422 грн 40 коп. (3 028 грн х 0,8).

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Апеляційний суд звертає увагу, що пільговий коефіцієнт 0,8 застосовується лише у певному випадку, подання документів через підсистему «Електронний суд».

Отже, за подання апеляційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті у розмірі 4 542 грн (3 028 х 150 %).

Судовий збір сплатити на рахунок: UA0026010, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783,

або надати суду належні та достатні докази, які б могли бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (Дата оскаржуваного рішення) по справі (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).» та надати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Разом з тим, апелянтом до апеляційної скарги подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Вказане клопотання, апелянт обґрунтовує тим, що згідно з відомостями наданих Державною податковою службою сукупний дохід за 2024 рік склав 16 138,95. Крім того отримує пенсію 2 361 грн на місяць , що є постійним та основним джерелом існування. Виходячи з вищенаведеного, апелянт зазначає, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків його річного доходу за попередній календарний рік , що свідчить про істотне фінансове навантаження та не співмірність такого платежу з його майновим станом.

До вищезазначеного клопотання апелянтом додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела нарахованого доходу, нарахованого ( перерахованого) податку та військового збору відповідь від 26.11.2026 року. Дана відомість сформована за період з січня 2020 року по жовтень 2025року. Апелянтом додано довідку Головного управління Пенсійного фонду України про доходи № 072084 за період з 01.01.2024 по 31.12.2024 року в якій зазначено, що отриманий сумарний дохід за вищевказаний період становить 29 208,13 грн.

Довідку Головного управління Пенсійного фонду України про доходи № 432370 за період з 01.01.2025 року по 31.12. 2025 року в якій зазначено, що отриманий сумарний дохід за вищевказаний період становить 28 332,00 грн.

Однак, апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання як такого, що є необґрунтованим.

Так, відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною 3 статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

В ухвалі від 08 вересня 2021 року по справі № 221/6875/19 Верховний Суд вказав, що підставою для відстрочення сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію (за попередній календарний рік), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо. Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції критично ставиться до наданої апелянтом довідки з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела нарахованого доходу, нарахованого ( перерахованого) податку та військового збору від 26.11.2026 року, оскільки дана відомість сформована останнім по жовтень 2025 року.

Вказаний доказ на думку апеляційного суду не є належним та допустимим в розумінні ст. ст. 77,78 ЦПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, апелянтом апеляційна скарга подана 02 січня 2026 року, з урахуванням вищезазначених положень, апелянт мав надати до суду сформовану довідку з січня 2025 року по грудень 2025 року.

Зважаючи на вищевикладене, у клопотанні ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Святошинського районного суду від 28 липня 2025 року слід відмовити.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апелянт у апеляційній скарзі просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Святошинського районного суду від 28 липня 2025 року, посилаючись на те, що оскаржуване рішення йому не надсилалось та не вручалось. З текстом рішення він ознайомився та фактично отримав його 17 грудня 2025 року, що підтверджується відповідною розпискою, яка міститься в матеріалах справи.

Однак, суд апеляційної інстанції критично ставиться до доводів апелянта зазначених в клопотанні, оскільки матеріали справи не містять розписки ОСОБА_1 про отримання ним рішення 17 грудня 2025 року.

Разом з тим в матеріалах справи наявний супровідний лист від 29 липня 2025 року, про направлення ОСОБА_1 рішення суду на його поштову адресу ( а.с. 121).

Зважаючи на викладене, апелянтові необхідно надати докази отримання копії оскаржуваного рішення суду, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки за правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: сплатити судовий збір та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або інші документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги нарішення Святошинського районного суду міста Києва від 28 липня 2025 року - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 28 липня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Українські фінансові операції" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості заборгованості-залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Р.В. Березовенко