ВІТОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/179/26
Провадження №2/477/883/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 лютого 2026 року місто Миколаїв

Суддя Вітовського районного суду Миколаївської області Семенова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВИЙ КОЛЕКТОР» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

29 січня 2026 року до суду через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВИЙ КОЛЕКТОР» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором за підписом представника позивача Савченко Тетяни Олексіївни.

Судом здійснено перевірку зареєстрованого місця проживання відповідача відповідно до приписів ч.6 ст. 187 ЦПК України, якою встановлено, що позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Вітовського районного суду Миколаївської області.

Однак, вивчивши заяву та додані до неї матеріали вважаю, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України, і підлягає залишенню без руху, зважаючи на наступне.

Вказана заява подана та підписана представником ТОВ «НОВИЙ КОЛЕКТОР» Савченко Т.О.

Суд зазначає, що відповідно до частин 1 та 3 статті 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акту органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Як вбачається зі змісту статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частиною 3 статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 08 червня 2022 року у справі №303/4297/20 зазначила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема, посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави вважати, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи.

Крім того, відповідно до положень статті 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Винятки щодо представництва в суді встановлено у трудових спорах, щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно з частиною 6 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 4 статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1 - 5 цієї частини.

До матеріалів позову, окрім довіреності у порядку передоручення, виданої ОСОБА_2 , який згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є керівником ТОВ «Новий Колектор», не долучено документів на підтвердження того, що коло трудових (посадових) обов`язків підписанта позовної заяви Савченко Т.О. охоплює можливість діяти від імені позивача ТОВ «Новий колектор» у судовому процесі у порядку самопредставництва юридичної особи, або повноважень керівника юридичної особи ТОВ «Новий колектор» Жанталай Р.В., підтверджених статутом ТОВ «Новий Колектор», на видачу довіреності фізичній особі, яка не перебуває у трудових відносинах з ТОВ «Новий Колектор», діяти від імені товариства.

Відповідно до частини 2 статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

За вказаних обставин, оскільки Савченко Т.О. не надала належних документів в підтвердження повноважень у справі, вона не може бути допущена судом як представник позивача та підписувати позовну заяву.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Крім того, до позовної заяви долучено в якості доказів копії документів неналежної якості, які мають нечитаємі ділянки тексту.

Відповідно до ч.2, ч.4 ст.83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Однак, через неналежну якість виготовлення неможливо прочитати текст та встановити зміст у додатку до договору факторингу від 06.08.2024 року, згідно з яким до позивача переходить право вимоги до боржників.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України, вона підлягає залишенню без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами статтями 175, 185 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВИЙ КОЛЕКТОР» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху, запропонувавши позивачу усунути недоліки, вказані в мотивувальній частині ухвали впродовж трьох днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання вимоги суду у вказаний строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Семенова