Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4100/22
Номер провадження 2/711/24/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі головуючого-судді Демчик Р.В., секретаря судового засідання Кобилки Є.О., за участі представника позивача ОСОБА_1 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_4 про встановлення факту, визнання права власності на спадкове майно та скасування арешту, -

встановив:

ОСОБА_2 , звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 про встановлення факту, визнання права власності на спадкове майно та скасування арешту.

Під час розгляду справи представник позивача заявив клопотання про витребування доказів. в якому просив витребувати спадкову справа, яка заведена Першою черкаською державною нотаріальною конторою після смерті ОСОБА_5 ( дата смерті: ІНФОРМАЦІЯ_1 ), та витребувати у Другому відділі ДВС м. Черкаси інформацію про виконавчі провадження, боржником в яких є ОСОБА_6 та копії постанов про накладання арешту на майно боржника.

Клопотання обгрунтовує тим, що після смерті батька позивача ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , Першою черкаською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа.

Крім того, згідно листа Першої черкаської державної нотаріальної контори від 12.08.2020 року у нотаріуса немає правових підстав для видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки було виявлено арешт накладений на все майно спадкодавця постановами Придніпровського відділу ДВС м. Черкаси ВП №24506640 від 12.07.2013 року та ВП №41469549 від 11.01.2014 року.

Самостійно витребувати вказані докази представник позивача не має можливості, оскільки інформація, яка міститься в матеріалах спадкової справи є нотаріальною таємницею. Крім цього позивач не є стороною виконавчих проваджень, боржником в яких є його батько.

В судовому засіданні представник позивача клопотання про витребування доказів підтримав, просив задовольнити його повністю.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, хоча про дату. час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, об`єктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

В рішеннях де Європейський суд з прав людини дійшов висновку про порушення ст. 6 Конвенції, зазначено таке: Суд відзначає, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні п. 1 статті 6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (див., mutatis mutandis, рішення у справах «Лобо Мачадо проти Португалії» (Lobo Machado v. Portugal) і «Фермьойлєн проти Бєльгії» (Vermeulen v. Belgium) від 20 лютого 1996 р., ReportsofJudgment sand Decisions 1996-I, сс. 206-07, п. 31 і п. 23, п. 33, відповідно, та рішення у справі «Нідерост-Губер проти Швейцарії» (Nidero st Huberv. Switzerland) від 18 лютого 1997 р., Reports 1997-I, с. 108, п. 24).

Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6 (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12 липня 1988 р., серія A № 140, с. 29, п. 46).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до положень ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 18.03.2019 року.

Як вбачається з витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі (№ витягу: 55535182 від 20.03.2019 року) після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , Першою черкаською державною нотаріальною конторою 20.03.2019 року була заведена спадкова справа №106/2019.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про нотаріат» довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу.

Також судом встановлено, згідно листа Першої черкаської державної нотаріальної контори від 12.08.2020 року у нотаріуса немає правових підстав для видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки було виявлено арешт накладений на все майно спадкодавця постановами Придніпровського відділу ДВС м. Черкаси ВП №24506640 від 12.07.2013 року та ВП №41469549 від 11.01.2014 року.

Позивач не має можливості надати до суду копії зазначених постанов, оскільки він не є стороною виконавчих проваджень.

Суд вважає, що всі учасники цивільного процесу рівні в своїх процесуальних правах на представлення доказів, якими вони обгрунтовують свої вимоги або заперечення, перед безстороннім та незалежним судом, оцінку яким суд дає виключно під час ухвалення судового рішення.

Враховуючи те, що для з`ясування обставин справи є необхідність у витребуванні доказів, суд приходить до висновку витребувати:

- у Першій черкаській державній нотаріальній конторі належним чином завірену копію спадкової справи №106/2019, яка заведена після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Черкаси.

- у Другому відділі Державної виконавчої служби у місті Черкаси Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України інформацію про виконавчі провадження, боржником в яких є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 та копії постанов про накладання арешту на майно боржника у виконавчих провадженнях ВП №24506640 від 12.07.2013 року та ВП №41469549 від 11.01.2014 року.

Керуючись ст. 84 ЦПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Відкласти розгляд справи до 10:30 год. 02.03.2026 року

Витребувати:

- у Першій черкаській державній нотаріальній конторі (вул. Хрещатик,263, м. Черкаси) належним чином завірену копію спадкової справи №106/2019, яка заведена після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Черкаси.

- у Другому відділі Державної виконавчої служби у місті Черкаси Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (проспект Хіміків,50, м. Черкаси) інформацію про виконавчі провадження, боржником в яких є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 та копії постанов про накладання арешту на майно боржника у виконавчих провадженнях ВП №24506640 від 12.07.2013 року та ВП №41469549 від 11.01.2014 року.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Р. В. Демчик