ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

23 лютого 2026 року

м. Харків

справа № 953/1168/24

провадження № 22-ц/818/2513/26

Харківський апеляційний суд у складі судді Пилипчук Н.П., перевіривши у порядку ст. 357 ЦПК України відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 08 грудня 2025 року по справі за позовом Національного аерокосмічного університету ім.М.Є. Жуковського «Харківський авіаційний інститут» в особі Студентського містечка НАУ ім.М.Є. Жуковського «Харківський авіаційний інститут» до ОСОБА_1 , 3-я особа: ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за утримання будинків і споруд,-

в с т а н о в и в :

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 08.12.2025 року задоволено позовні вимоги частково.

На рішення суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, через систему «Електронний суд».

Проте, апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 08 грудня 2025 року підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до положень п.3 ч.2 ст.356 ЦПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені:

-повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб);

Всупереч вимог статті 356 ЦПК України, апелянтом зазначених вимог не виконано. В апеляційній скарзі не зазначено всіх учасників справи, а саме третю особу ОСОБА_3 .

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Апеляційна скарга була надіслана через систему «Електронний суд». Однак доказів надсилання апеляційної скарги до електронного кабінету ОСОБА_4 , а у разі відсутності у неї електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у неї електронного кабінету, доказів надсилання апеляційної скарги у паперовій формі листом з описом вкладення, апелянтом не подано.

ОСОБА_1 стверджує, що отримав копію оскаржуваного рішення в електронному кабінеті 23.12.2025, проте картку руху документу до апеляційної скарги не додано.

Також в апеляційній скарзі міститься клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів».

З доводами ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору на підставі ЗУ «Про захист прав споживачів» погодитись не можна з огляду на наступне.

Частиною третьою статті 22 Закону України "Про захист прав споживачів" передбачено, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Преамбула Закону України "Про захист прав споживачів" визначає, що Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 761/24881/16-ц (провадження № 14-57цс18) зазначила, що статтею 5 Закону України "Про судовий збір" визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний і комплексний аналіз зазначеного Закону і статті 22 Закону України "Про захист прав споживачів" дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому статтею 5 Закону України "Про судовий збір", не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів. Велика Палата констатувала, що стаття 5 Закону України "Про судовий збір" не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову, зазначив, що вони звільняються з метою захисту своїх порушених прав (стаття 22 Закону України "Про захист прав споживачів"). Отже, при прийнятті Закону України "Про судовий збір" законодавець передбачив можливість застосування Закону України "Про захист прав споживачів" при визначенні пільг певних категорій осіб щодо сплати судового збору. Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що порушені права можуть захищатись як у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу, а саме при апеляційному перегляді.

Отже, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 року (справа № 761/24881/16-ц) визначила єдиний підхід щодо застосування судами норм матеріального права під час визначення, чи звільнена особа від сплати судового збору за звернення до суду із позовом на підставі Закону України "Про захист прав споживачів", сформулювавши, що виключно позивачі - споживачі у таких справах звільняються від справляння судового збору на всіх стадіях судового розгляду.

Крім того, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 160/15864/20 (провадження № 11-177апп21) зазначено, що стаття 22 Закону України "Про захист прав споживачів" підтверджує можливість судового захисту прав споживачів, передбачених законодавством, і встановлює певні особливості судового захисту їх прав, однією з яких є звільнення споживачів від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. У регулюванні сплати судового збору положення зазначеної норми права є спеціальними щодо положень статті 5 Закону України "Про судовий збір", оскільки остання загалом урегульовує питання звільнення різних суб`єктів звернення до суду від сплати судового збору за різні процесуальні дії (об`єкти сплати судового збору) в судах усіх інстанцій.

Враховуючи наведене, споживачі звільняються від сплати судового збору на всіх стадіях цивільного процесу у випадку, якщо вони є позивачами і звертаються до суду з позовами про захист прав споживачів.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем у даній справі є Національний аерокосмічний університет ім.М.Є. Жуковського «Харківський авіаційний інститут» в особі Студентського містечка НАУ ім.М.Є. Жуковського «Харківський авіаційний інститут», а не ОСОБА_1 .

Крім того, апелянт зазначає про те, що розмір судового збору перевищує 5% річного доходу відповідача. Надає довідку про отримання (неотримання) допомоги особам, які не мають права на пенсію за 2024 рік, яка не є підтвердженням сукупного річного доходу апелянта. Довідки про доходи за попередній 2025 календарний рік апелянтом не надано.

Перевіривши матеріали справи та доводи клопотання вважаю, що зазначене клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно частини 3 статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» із змінами, внесеними згідно з Постановою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 25.09.2015 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Майновий стан сторони має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Таким чином, надання апелянтом належних та допустимих доказів відсутності матеріальних ресурсів на момент звернення з апеляційною скаргою є визначальним для прийняття судом рішення у відповідності до статті 136 ЦПК України.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити сплату судового збору якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Апелянт звернувся із клопотанням про звільнення від сплати судового збору, надає довідку про отримання (неотримання) допомоги особам, які не мають права на пенсію за 2024 рік, проте довідки про доходи за попередній 2025 календарний рік не надано.

Враховуючи викладене, наведені апелянтом обставини не можуть вважатися належною підставою для звільнення від його сплати судового збору, тому клопотання апелянта не підлягає задоволенню.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового Так, згідно п.п. 6 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», з подальшими змінами, ставка за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При подачі апеляційної скарги відповідачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2906,88 грн. (2422,40*150%*0,8).

Сплату судового збору належить здійснити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0020661

Код класифікації доходів бюджету: 22030101 Призначення платежу: *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 ЦПК України застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, дана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків, а саме: надання доказів направлення апеляційної скарги ОСОБА_5 ; зазначення всіх учасників справи; докази отримання рішення суду; надання квитанції про сплату судового збору, або надання клопотання про звільнення від сплати судового збору з наданням відповідних доказів, які підтверджують обставини, на які апелянт посилається.

Керуючись ст.ст.185, 356, ч.2 ст.357 ЦПК України суддя,

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 08 грудня 2025 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків у термін 10 днів з дня отримання копії ухвали апеляційного суду і попередити, що у разі не виконання вимог ухвали, апеляційну скаргу буде визнано неподаною та повернута особі, які звернулася з апеляційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, в силу ст.389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Харківського апеляційного суду Н.П. Пилипчук