Номер провадження № 2-др/521/41/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви про зміну позовних вимог без розгляду

26 лютого 2026 року суддя Хаджибейського районного суду м. Одеси Ганошенко С.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позовних вимог від 19 лютого 2026 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Хаджибейського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням Хаджибейського районного суду м. Одеси від 21 січня 2026 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволені, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 25.06.2022 року Баштанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (Одеса), про що складено відповідний актовий запис про укладення шлюбу № 68 від 25.06.2022 року та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 25.06.2022 року - розірвано.

Стягнуто з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП: НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Після розірвання шлюбу позивачу за її клопотанням, яке було порушено у позові, прізвище змінено на дошлюбне - « ОСОБА_3 ».

19.02.2026 року до Хаджибейського районного суду м. Одеси звернулась ОСОБА_1 із заявою про зміну позовних по цивільній справі № 521/21921/25, в якій просить: «Залишити після розірвання шлюбу прізвище -« ОСОБА_4 ».

Справа надійшла до судді 25.02.2026 року.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що заява позивача про зміну позовних вимог в частині зміни прізвища, яке було під час шлюбу залишається без розгляду, виходячи з наступного.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України, передбачено що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Від так судом встановлено, що позовна заява про розірвання шлюбу надійшла до суду через підсистему Електронний суд 22.12.2025 року.

Позивні вимоги позивача у поданій позивачем позовній заяві були викладені наступним чином: «1. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та призначення судового засідання. 2. Час для примирення не надавати. 3. Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрований 25.06.2022 року Баштанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про що складено відповідний актовий запис про укладення шлюбу за № 68, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_1 від 25.06.2022 року. 4. Після розірвання шлюбу моє прізвище змінити на дівоче ОСОБА_5 ».

Рішенням Хаджибейського районного суду м. Одеси від 21 січня 2026 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволені, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 25.06.2022 року Баштанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (Одеса), про що складено відповідний актовий запис про укладення шлюбу № 68 від 25.06.2022 року та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 25.06.2022 року - розірвано.

Стягнуто з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП: НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Після розірвання шлюбу позивачу змінено прізвище за його клопотанням на дошлюбне - « ОСОБА_3 ».

Суд виснує, що за змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ним випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Дія 97» проти України» від 21 жовтня 2010 року).

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета й підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена в постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 1 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає в позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується зі способами захисту права, які визначені, зокрема, в статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин. Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Від так, позивні вимоги позивача у позовній заяві були викладені наступним чином: «1. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та призначення судового засідання. 2. Час для примирення не надавати. 3. Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрований 25.06.2022 року Баштанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про що складено відповідний актовий запис про укладення шлюбу за № 68, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_1 від 25.06.2022 року. 4. Після розірвання шлюбу моє прізвище змінити на дівоче ОСОБА_5 ».

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову (постанови Верховного Суду від 6 березня 2019 року у справі № 571/1306/16-ц, від 29 травня 2019 року у справі № 2-3632/11, від 15 липня 2019 року у справі № 235/499/17, від 17 липня 2019 року у справі № 523/3612/16-ц, від 24 липня 2019 року у справі № 760/23795/14-ц, від 25 вересня 2019 року у справі № 642/6518/16-ц, від 30 жовтня 2019 року у справі № 390/131/18, від 6 листопада 2019 року у справах № 464/4574/15-ц, № 756/17180/14-ц, від 13 листопада 2019 року у справі № 697/2368/15-ц, від 4 грудня 2019 року у справі № 635/8395/15-ц, від 1 квітня 2020 року у справі № 686/24003/18, від 1 липня 2020 року у справі № 287/575/16-ц, від 19 серпня 2020 року у справі № 287/587/16-ц).

Наведене означає, що принцип диспозитивності покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, за вирішенням яких позивач звернувся до суду. Суд вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом не повинен виходити за межі цих вимог. Тобто суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог (постанова Верховного Суду від 19 лютого 2019 року у справі № 824/399/17-а)

У зв`язку з викладеним суд вважає, вимоги позивача ОСОБА_1 такими, що підлягають залишенню без розгляду, оскільки позивачкою заявлені вимоги, які судом були задоволені саме в тій редакції та у тому обсязі, які просив позивач., а тому суд не може змінити позовні вимоги в частині щодо залишення шлюбного прізвища ОСОБА_6 , оскільки суд вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом не повинен виходити за межі цих вимог.

Керуючись ч. 3 ст. 49 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про зміну позовних вимог залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутні при проголошенні ухвали можуть її оскаржити протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Сергій ГАНОШЕНКО