Провадження № 2/638/806/26
УХВАЛА

Іменем України

19 лютого 2026 року м. Харків

Шевченківський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Щепіхіної В. В.,

за участю секретаря судового засідання Старини С. К.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харків клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження та про колегіальний розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до відповідача 1 ОСОБА_2 , відповідача 2 ОСОБА_4 про витребування майна іх чужого незаконного володіння та відшкодування вартості цього майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду м. Харкова у червні 2024 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до відповідача 1 ОСОБА_2 , відповідача 2 ОСОБА_4 про витребування майна іх чужого незаконного володіння та відшкодування вартості цього майна.

17.06.2024 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею визначено суддю Щепіхіну В. В.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.06.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 01.12.2025 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті на 15.01.2026 року о 11 год 00 хв. Також, постановлено справу розглядати суддею одноособово, встановивши загальний порядок дослідження доказів.

03.12.2025 року до канцелярії суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження. Своє клопотання обгрунтовує тим, що предметом позову у справі є вимога про відшкодування ОСОБА_6 та ОСОБА_4 вартості належного позивачу на праві власності цінного рухомого майна, яке знаходилось в квартирі АДРЕСА_1 та вибуло з володіння позивача не з його волі на суму 2 785 516 грн 15 коп., вартість якого у позовній заяві визначена попередньо. Предметом спору у справі є невизнання відповідачами права власності позивача на рухоме майно, яке зберігається у вказаній кватирі. На стадії звернення до суду позовної заяви позивач об?єктивно не мав можливість точно визначити вартість майна, а відтак і ціну позову, оскільки позивач з 01 жовтня 2021 року не має доступу ані до квартири, ані до свого майна, яке у квартирі зберігається і яке відповідачем 2 ОСОБА_4 01 жовтня 2021 року було продане на користь відповідача 1 ОСОБА_2 . Вимога про відшкодування вартості безпідставно набутого майна пред?явлена виходячи з того, що будівельні та оздоблювальні матеріали використовувалися, а технічне обладнання, сантехніка, меблі, столярні вироби та побутова техніка вбудовувалися у стіни квартири АДРЕСА_1 під її геометричні розміри за індивідуальним архітертурно-дизайнерським планом. Це унеможливлює фізичне відокремлення майна позивача від житлового приміщення, оскільки таке відокремлення призведе до руйнації квартири та її істотного знецінення. Оскільки повернення майна в натурі є неможливим, позивачем обрано такий спосіб захисту своїх майнових прав, як відшкодування вартості безпідставно набутого майна (п. 8 ч. 2 ст. 16, ст.ст. 1212-1212 ЦК України). Позивач після повернення до стадії підготовчого провадження має намір реалізувати такі процесуальні права: у встановленому п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України порядку подати заяву про збільшення розміру позовних вимог до закінчення підготовчого засідання; у встановленому ч. 3 ст. 91 ЦПК України порядку подати заяву про виклик в судове засідання трьох свідків, яка подається виключно до або під час підготовчого судового засідання; у встановленому ст. 83, 84 ЦПК України порядку подати клопотання про витребування судом завірених слідчим окремих документів з матеріалів кримінального провадження № 0002400, відомості про яке в ЄРДР внесено 29 грудня 2021 року за ч. 4 ст. 190 КК України, яке перебуває у провадженні СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області; у встановленому ст. ст. 83, 84 ЦПК України порядку подати клопотання про витребування судом з Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова матеріалів щодо огляду за участю потерпілого у кримінальному провадженні № 0002400 ОСОБА_1 майна, яке знаходиться в квартирі АДРЕСА_1 , для забезпечення проведення у вказаному кримінальному провадженні судової товарознавчої експертизи; у встановленому ст. ст. 43, 83 ЦПК України порядку подати клопотання про поновлення (продовження) позивачу строку на подання і приєднання до матеріалів справи № 638/10939/24 додаткових письмових доказів, отриманих позивачем у грудні 2025 року, які мають значення для правильного встановлення обставин справи та об?єктивного вирішення майнового спору; подати інші заяви і клопотання для забезпечення неупередженого, об?єктивного та справедливого розгляду справи.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 просив задовольнити подане ним клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження з підстав, зазначених у ньому.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання позивача про повернення до стадії підготовчого провадження, оскільки одним з основних засад (принципів) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Судовий розгляд справи повинен бути законним, неупередженим та незалежним, а, крім того, не повинен навмисно затягуватися учасниками процесу.

Представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання позивача про повернення до стадії підготовчого провадження з тієї підстави, що позивач мав можливість вчасно реалізувати свої процесуальні права.

Заслухавши думку учасників справи, ознайомившись з клопотанням позивача про повернення до стадії підготовчого провадження, суд зазначає наступне.

Статтею 3 Конституції України визначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Згідно із статтею 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Однією з засад цивільного судочинства є змагальність сторін та рівність учасників справи в правах щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ст. 12 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права (стаття 10 ЦПК України).

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 1 ст. 197 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є:1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Частиною третьої цієї статті ЦПК України визначено, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження по справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи до розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін та або з ініціативи суду.

Стаття 198 ЦПК України визначає порядок проведення підготовчого засідання.

Частиною 1 статті 198 ЦПК України передбачено, що підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до частини 2 статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

З метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду даної справи по суті, суд в підготовчому засіданні вирішив всі необхідні питання на виконання завдань підготовчого провадження, зокрема: визначено предмет спору та характер спірних правовідносин; змінено статус та визначено склад учасників; з`ясована позиція відповідачів; вирішені заявлені позивачем клопотання, в тому числі і щодо зібрання доказів, призначення судової товарознавчої експертизи; вирішена заява позивача про відвід головуючого судді від розгляду справи; вирішена заява позивача про забезпечення позову; з`ясовано обставини, які підлягають встановленню, та вирішено порядок розгляду справи.

Таким чином, суд, дотримуючись принципів пропорційності та змагальності сторін у цивільному судочинстві (ст.ст.11, 12 ЦПК України), який, зокрема, передбачає, що суд сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, здійснив всі необхідні дії для надання позивачу і іншим учасникам можливості реалізувати свої права в даному провадженні, враховуючи особливості предмета спору, складність даної справи, значення розгляду справи для сторін та час, необхідний для реалізації ними своїх процесуальних прав.

Водночас, суд, зауважує, що, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, суду необхідно запобігати зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживати заходів для виконання ними їхніх обов`язків (п.5 ч.5 ст.12 ЦПК України). На думку суду, у позивача було достатньо часу для реалізації ним своїх прав, передбачених ст.ст. 43, 49 ЦПК України, під час підготовчого провадження.

Суд звертає увагу, що Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено повернення до стадії підготовчого судового засідання, стаття 198 ЦПК України чітко визначає порядок проведення підготовчого засідання, в якій відсутні визначення щодо повернення до підготовчого судового засідання. Так, норми Цивільного процесуального кодексу України не містять прямої вказівки на можливість суду на стадії розгляду справи по суті приймати рішення про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні та продовження підготовчого засідання. Проте при здійсненні правосуддя слід керуватись завданням цивільного судочинства, яке має перевагу над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 року в справі № 902/271/18, від 16.02.2021 року в справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 року в справі №923/525/20, постанові від 16.12.2021 року в справі №910/7103/21, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті. Отже, заявляючи клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження заявник має навести вагомі обставини, які потребують процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Суд звертає увагу на те, що чинний Цивільний процесуальний кодекс України, спрямований на забезпечення своєчасності розгляду справ та правової визначеності, унеможливлення зловживання процесуальними правами та підвищення ефективності судочинства в цілому, з огляду на що встановлено точний порядок та присічні строки вчинення процесуальних дій, чіткі стадії судового процесу, розумні обмеження, в тому числі щодо подання доказів. Саме тому всі процесуальні дії суду та учасників процесу повинні вчинятися своєчасно з тим, щоб під час підготовки справи до розгляду не залишилося невирішених питань, які можуть затримати розгляд справи по суті.

Статтею 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Законодавцем у ст. 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

У цивільному судочинстві діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи.

Поведінка позивача під час розгляду справи, а саме невчасна реалізація своїх процесуальних прав з подальшим прагненням домогтись повторного проведення вже закінченої стадії судового процесу, в сукупності можуть свідчити про недобросовісність позивача та спрямованість його дій на затягування судового процесу.

Окрім того, повернення до стадії підготовчого провадження порушить принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, надасть одній зі сторін у справі, а саме позивачу, значну процесуальну перевагу, що є неприпустимо зважаючи на принципи цивільного судочинства.

На переконання суду, мотиви позивача про повернення до стадії підготовчого провадження не можуть бути визнані судом вагомими (виключними) обставинами. До того ж, справа перебуває на розгляді в суді тривалий час та повернення до стадії підготовчого засідання порушить своєчасний розгляд і вирішення цивільної справи.

З урахуванням вищезазначеного, підстави для задоволення клопотання позивача про повернення до стадії підготовчого провадження у даній справі відсутні.

Відмова у задоволенні такого клопотання не обмежує прав сторони позивача на судовий захист. Натомість, суд наголошує, що позивач не позбавлений можливості відмовитися від всіх або частини позовних вимог на будь-якій стадії судового процесу і звернутися до суду за захистом своїх прав з новим позовом.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що у задоволенні клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження необхідно відмовити, оскільки таке є безпідставним, позивачем не надано суду доказів, що свідчили б про вагомість причин та доцільність повернення до стадії підготовчого засідання.

Крім цього, 01.12.2025 року до канцелярії суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 про колегіальний розгляд справи. Своє клопотання обгрунтовує тим, що під час здійснення правосуддя у вказаній справі суддею Щепіхіною В. В. свідомо порушуються норми процесуального закону, що унеможливлює реалізацію позивачем наданих йому процесуальних прав; ігноруються визначені статтею 2 ЦПК України завдання та основні засади цивільного судочинства щодо рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні суду доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Головуючим у справі № 638/10939/24 суддею Щепіхіною В. В. свідомо ігноруються положення статті 197 ЦПК України. Позивач переконаний у тому, що подальший розгляд справи колегіальним складом суду не збільшить, а скоротить час її розгляду, забезпечить об?єктивний розгляд як поданих позивачем клопотань, так і розгляд справи по суті.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 просив задовольнити подане ним клопотання про колегіальний розгляд справи з підстав, зазначених у ньому. Також позивач наголосив, що існують обставини, які свідчать про складність справи.

Представник відповідача Алкана Окана ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання позивача про колегіальний розгляд справи, оскільки такі дії позивача містять ознаки зловживання процесуальними правами, а саме штучно змінити склад суду. Рішення про склад суду вже прийнято.

Представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання позивача про колегіальний розгляд справи з тієї підстави, що такі дії позивача містять ознаки зловживання процесуальними правами. Також не зрозумілим є те, в чому саме полягає складність справи.

Заслухавши думку учасників справи, ознайомившись з клопотанням позивача про колегіальний розгляд справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 34 ЦПК України цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Справи про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави розглядаються колегіально Вищим антикорупційним судом у складі трьох суддів. У випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.

Згідно з ч. 10 ст. 34 ЦПК України якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до початку розгляду справи суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Предметом даного позову є стягнення солідарно з відповідачів вартості належного ОСОБА_1 рухомого майна.

Разом з цим, Цивільний процесуальний кодекс України не визначає, що дана справа в обов`язковому порядку має розглядатися колегіально судом у складі трьох суддів, а складність справи може визначатися залежно від складності спірних правовідносин, доказового наповнення матеріалів справи, неоднакової судової практики застосування правових норм, що регулюють спірні правовідносини тощо.

При цьому, Цивільний процесуальний кодекс України не пов`язує право суду призначити колегіальний розгляд справи лише з певним колом обставин, які на думку позивача свідчать про складність справи.

Таким чином, суд повинен з урахуванням конкретних обставин оцінити доводи, що наведені в обґрунтування клопотання про призначення колегіального розгляду справи та зробити висновок щодо правомірності таких доводів.

Поряд з цим, позивачем не наведено жодних переконливих обставин, які б обґрунтували складність справи № 638/10939/24 та особливості спірних правовідносин. На думку суду, складність справи для позивача, насамперед, обумовлена його незгодою з процесуальними рішеннями головуючого судді у даній справі, а не особливостями спірних правовідносин.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст.44 ЦПК України). Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин (п.1 ч.2 ст.44 ЦПК України).

На підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Харкова від 01.12.2025 судом постановлено закрити підготовче провадження по справі та вирішено справу розглядати суддею одноособово, із встановленням загального порядку дослідження доказів.

У клопотанні позивача про подальший розгляд справи колегіальноим складом суду не наведено жодних нових обставин або інших підстав, які виникли або були невідомі позивачу під час вирішення питання щодо складу суду, який розглядатиме справу. Таким чином, такі дії позивача суд розцінює як зловживання своїми процесуальними правами, оскільки позивач безпідставно подає клопотання на вирішення питання, яке вже було розглянуто судом з ухваленням відповідного рішення.

З огляду на вищевикладене, суд не вбачає підстав для зміни складу суду для розгляду даної справи, у зв`язку з чим залишає клопотання позивача без задоволення.

Керуючись ст. ст. 2, 11, 12, 34, 44, 189, 197, 258-261, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження відмовити.

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про колегіальний розгляд справи № 638/10939/24 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 24.02.2026 року.

Суддя Щепіхіна В. В.