Провадження № 2/139/152/26
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

25 березня 2026 року селище Муровані Курилівці

Суддя Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області Тучинська Н.В., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини з матір`ю,

у с т а н о в и л а:

Цей позов 04 вересня 2025 року подано до Голосіївського районного суду м. Києва.

Ухвалою судді від 09 грудня 2025 року (а.с. 27) справу передано за підсудністю до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області.

Отримавши на підставі ч. 6 ст. 187 ЦПК України інформацію про зареєстроване місце проживання відповідача (а.с. 35), суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду ухвалою від 24 лютого 2026 року (а.с. 36) передала справу за підсудністю до Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області.

Справа надійшла до суду 24 березня 2026 року. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею визначено суддю Тучинську Наталію Василівну.

Предметом позову є визначення місця проживання малолітнього сина ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з матір`ю ОСОБА_4 . Підставою для позову названо обставину, що сторони проживають окремо, у травні 2025 року ОСОБА_2 відібрав у ОСОБА_1 дитину і проживає з нею (із сином) та зі своїми батьками у с. Жван, не дає можливості ОСОБА_1 бачитися з дитиною та чинить супротив у спілкуванні з дитиною.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що у відповідності до правил ст. 185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Пункт 5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України зобов`язує позивача викласти обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги і зазначити докази, що підтверджують вказані обставини. Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Позивач не виконала такі вимоги процесуального законодавства.

Так, заявляючи в позові, що з травня 2025 року ОСОБА_2 без її згоди забрав їх спільного сина і проживає з ним та зі своїми батьками у с. Жван, позивач не зазначила доказів, якими стверджується такий факт і не подала їх до суду разом з позовною заявою. З цього приводу слід зазначити, що у доданому до позовної заяви Акті про проживання особи без реєстрації від 21 серпня 2025 зазначено, що дитина проживає з ОСОБА_1 у кв. АДРЕСА_1 .

Слід зауважити, що відповідно до ч. 1 ст. 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Про наявність будь-яких доказів про існування спору між сторонами щодо місця проживання спільного сина у позовній заяві не зазначено і суду не надано.

Крім того, за змістом частин 4 і 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів, зокрема щодо визначення місця проживання дитини, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Такий висновок є ключовим доказом у даній категорії справ. Висновок робиться на підставі засідань комісії органу опіки та піклування про питання доцільності (недоцільності) позбавлення батьківських прав згідно з вимогами, визначеними постановою КМУ від 24.09.2008 року № 866, якою затверджено Порядок провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини.

Проте в доданих до позову документах відсутній висновок органу опіки та піклування щодо доцільності/недоцільності визначення місцем проживання малолітньої дитини місцем проживання матері. Будь-яких обставин та доказів на підтвердження неможливості позивачем самостійно надати висновок органу опіки і піклування щодо розв`язання спору позовна заява та матеріали позову не містять.

Нормами цивільного процесуального законодавства (ч. 7 ст. 81 ЦПК України) суду заборонено збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України). Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом (ч. 1 ст. 84 ЦПК України), яке має відповідати вимогам ч. 2 ст. 84 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За наведених вище обставин, неможливий подальший рух позовної заяви. Позивачу слід надати термін для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суддя

у х в а л и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини з матір`ю залишити без руху.

Роз`яснити позивачу, що для усунення недоліків позовної заяви вона має

1)вказати докази, які підтверджують, що

-з травня 2025 року спільна дитина сторін проживає окремо від матері із батьком ОСОБА_2 ;

-відібрання від неї дитини було вчинено поза її волею (звернення до правоохоронних органів і т.п.),

а також подати ці докази до суду.

2)надати суду висновок органу опіки та піклування щодо розв`язання спору про визначення місця проживання малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви терміном у десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Якщо позивач усуне всі недоліки, вказані у цій ухвалі, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і повернеться позивачеві. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ___________