Справа № 727/2104/26
Провадження № 2/727/1326/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2026 року суддя Шевченківського районного суду м.Чернівці Одовічен Я.В., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 Морозової О.В. про відстрочення сплати судового збору за звернення до суду з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за борговими розписками, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за борговими розписками.

У поданому до суду клопотанні представник позивача просив на підставі ст.8 Закону України «Про судовий збір» відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору у розмірі 5640 гривень. Посилався на те, що ціна позову складає 49345,10 доларів США, що, згідно курсу НБУ станом на дату подання позовної заяви складає 2131214 грн. 87 коп. Тому позивач має сплатити граничний розмір судового збору у розмірі 16640 гривень.

Сума судового збору перевищує 5% розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Вказувала, що позивачем було позичено відповідачу чималу суму грошових коштів, він є пенсіонером, не має на праві власності будь-якого нерухомого майна та отримує виключно пенсійне забезпечення і поніс витрати та оплату правничої допомоги, таким чином розмір судового збору для ОСОБА_1 є надмірним, а тому він сплатив лише частину судового збору 11000 гривень.

Просить відстрочити сплату залишку судового збору у розмірі 5640 гривень до винесення рішення по справі.

Розглянувши подане клопотання, суд виходить із наступного:

На підставі ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ст. 8 Закону України, «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері(батьки),які маютьдитину вікомдо чотирнадцятироків абодитину зінвалідністю; г)члени малозабезпеченоїчи багатодітноїсім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. На підставі зазначеній в частині першій даної статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 521/1372/23 (провадження № 61-7136св24)).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначено, що:

«34. Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

35. Як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті): 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

37. З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення».

Отже, підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, непрацездатність внаслідок інвалідності або тривалого хронічного захворювання, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

З наданої позивачем довідки з Пенсійного фонду України, вбачається, що позивач за звітний 2025 рік отримав пенсію у розмірі 227153 грн. 54 коп.

Наведені позивачем доводи щодо звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви до суду з тих підстав, що позивачем чималу суму грошей було позичено, він є пенсіонером та поніс витрати на оплату правничої допомоги, не можна визнати обґрунтованими та такими, що унеможливлюють сплату судового збору. При цьому, суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 звертається до суду з позовом з метою отримання грошових коштів у розмірі 2131214 грн. 87 коп.

Крім того, нормами ЦПК України і Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору заявником.

За таких обставин, встановивши, що надані позивачем документи не є достатніми доказами для безумовного відстрочення сплати судового збору, суд приходить до висновку про відмову задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

На підставі вищевикладеного, керуючись Законом України «Про судовий збір», ст.ст. 136, 259-261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору за звернення до суду з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за борговими розписками відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом 15 днів з дня її оголошення.

Суддя Одовічен Я.В.