Справа № 686/5722/26
Провадження № 2-з/686/26/26
УХВАЛА

25 лютого 2026 року Хмельницький міськрайонний суд в складі:

головуючого судді Мазурок О. В.,

секретар Колісник Л.В.

розглянувши в відкритому судовому засіданні у м. Хмельницькому, в порядку ст.247 ЦПК України, заяву адвоката Панченка Дмитра Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Панченко Дмитро Вікторович звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 з заявою про забезпечення позову шляхом зупинення виконавчих дії по виконавчому провадженню №75981220 від 05.09.2024 р. - до набрання рішенням суду законної сили.

На обґрунтування заяви зазначив, що ОСОБА_1 має намір звернутись до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з позовом до Державного підприємства «Сетам» та приватного виконавця Джубаби Дениса Олександровича про визнання протоколу проведення електронних торгів №654355 недійсним. Згідно протоколу проведення електронного аукціону (торгів) №653810 від 29.01.2026 року ОСОБА_1 визнана переможцем лота №592068 (1/4 частини однокімнатної квартири, загальною площею 29,1 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 ), яке реалізовувалось по виконавчому провадженню №75981220 від 05.09.2024 р. Сума в розмірі 190 000,00 грн. мала бути сплачена до 08.02.2026 року. Тобто вказаний день кінцевої сплати припав на неробочий (не банківський) вихідний день. ОСОБА_1 06.02.2026 р. намагалась оплатити лот, проте вказала невірно реквізити оплати та кошти на рахунок приватного виконавця не поступили.

На наступний робочий день 09.02.2026 року заявниця мала намір оплатити лот, проте о 12.48 год. в особистому кабінеті ДП «Сетам» їй надійшло повідомлення наступного змісту: Вас було відхилено зі ставкою 200000 грн. від перемоги в торгах №587061 «1/4 частини однокімнатної квартири, загальною площею 29,1 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 » по лоту №592068 через: Відсутність сплати додаткової винагороди Організатору згідно п. З Розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна. Переможцем визнано ОСОБА_2 .

В той же день, враховуючи, що переможець не змогла вчасно сплатити за лот, ОСОБА_1 приватному виконавцю Джубабі Д.О. було направлено заяву з вимогою продовжити строк сплати суми коштів за лот на 1-2 дні та надати можливість оплатити за лот. Також 10.02.2026 р. ОСОБА_1 було проведено оплату лот та послуг організатора, що підтверджується квитанцією.

На підставі листа приватним виконавцем Джубабою Д.О. направлено на адресу ДП «Сетам» вимогу згідно якої ним перевірено та виялено, що протокол перероблено на іншого учасника аукціону, що суперечить абз. 14 пункту 1 розділу X «Порядку реалізації арештованого майна»: «Виконавець зобов`язаний повідомити Організатора про перерахування переможцем електронного аукціону коштів за придбане майно не пізніше наступного робочого дня з дня надходження коштів на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) через особистий кабінет, а також про сплату переможцем податку на додану вартість (у разі якщо боржник, майно якого реалізовано, є платником податку на додану вартість).» Вказав, що ним приватним виконавцем не надавалось будь яке повідомлення про надходження чи ненадходження коштів по лоту №592068. Вимагає, привести у відповідність та відобразити у електронному кабінеті приватного виконавця Джубаби Д.О. строки платежів по протоколу №653810 проведення електронного аукціону по лоту №592068 та надати можливість повідомити ДП «Сетам» про надходження коштів за лот від учасника 2 ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 . Повідомив, що вимоги приватного виконавця є обов`язковими до виконання. У відповідь на вимогу приватного виконавця ДП «Сетам» листом від 16.02.2026 р. вказало, що правових підстав для зміни переможця аукціону по лоту №592068 відсутні.

Проте, оскільки у відповідності абз. 14 пункту 1 розділу X «Порядку реалізації арештованого майна» саме виконавець повідомляє про ненадходження коштів, а таких дій приватним виконавцем вчинено не було є підстави вважати, що ДП «Сетам вчинено неправомірні дії щодо зміни протоколу аукціону самостійно, а тому він є недійсним.

Отже, Позивач має фактичні підстави побоюватись, що у разі невжиття відповідних заходів, а саме зупинення виконання виконавчих дій, виконання рішення суду може бути утруднено чи зроблено неможливим, оскільки приватний виконавець зарахує кошти іншого переможця та видасть йому акт про проведення торгів, а в свою чергу новий власник зможе розпорядитися майном. Вказане свідчить про наявність правових підстав для вжиття заходів до забезпечення позову, які співвідносяться з предметом позову, враховуючи вимоги чинного законодавства стосовно розумності та адекватності заходів забезпечення позову конкретним обставинам. Слід зазначити, що у Відповідача є реальна можливість своїми діями ускладнити у майбутньому виконання рішення суду у зв`язку з відчуженням майна, яке може полегшити виконання рішення суду в майбутньому.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заяву про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 3 ст. 150 ЦПК України).

Заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову (ч.1 ст.151 ЦПК України).

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».

При вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням адекватності вимог заявника, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, ймовірності утруднення виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Разом з цим, відповідно до роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму ВС України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» недопустимо забезпечувати позов шляхом зупинення виконання судових рішень, що набрали законної сили.

За таких обставин, враховуючи те, що по суті позивач просить зупинити виконання рішення суду, яке набуло законної сили, суд приходить до переконання, що подана заява про забезпечення позову є безпідставною та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 149, 150, 151, 152, 153, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви адвоката Панченка Дмитра Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Мазурок