КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 359/3544/23

провадження № 22-ц/824/4456/2026

23 лютого 2026 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Ящук Т. І.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до Золочівської сільської ради, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання права власності на частку в домоволодінні;

за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Золочівської сільської ради про визнання незаконною відмови у знятті відповідача з реєстрації, визнання його зареєстрованим без законних підстав, визнання відповідача таким, що не має права користування житлом, зобов`язання зняти відповідача з реєстрації, внести відповідні зміни до реєстру територіальної громади та видати відповідний витяг, стягнення моральної шкоди;

за позовом ОСОБА_2 до Десятої київської державної нотаріальної контори, Золочівської сільської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання незаконними дій нотаріуса, скасування постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання незаконними дій органу місцевого самоврядування, визнання права власності на нерухоме майно, стягнення моральної шкоди,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 жовтня 2025 року в складі судді Котенко Р.В.,

встановив:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 13 жовтня 2025 року позов ОСОБА_1 до Золочівської сільської ради, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 , про визнання права власності на частку в домоволодінні задоволено.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на частину індивідуального житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами (опис об`єкту: житловий будинок загальною площею 106,8 кв.м, житловою площею 68,3 кв.м, позначений в плані літерою «АІ», веранда «а», веранда «а1», з надвірними будівлями: гараж «Д», сарай «Г», гараж «Б», погріб «В», погріб «З», вбиральня «Ж», колодязь «К», колодязь «Л», огорожа «N»), який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнуто з Золочівської сільської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 6 036,80 грн.

У позові ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Золочівської сільської ради про визнання незаконною відмови у знятті відповідача з реєстрації, визнання його зареєстрованим без законних підстав, визнання відповідача таким, що не має права користування житлом, зобов`язання зняти відповідача з реєстрації, внести відповідні зміни до реєстру територіальної громади та видати відповідний витяг, стягнення моральної шкоди відмовлено.

У позові ОСОБА_2 до Десятої київської державної нотаріальної контори, Золочівської сільської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , про визнання незаконними дій нотаріуса, скасування постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання незаконними дій органу місцевого самоврядування, визнання права власності на нерухоме майно, стягнення моральної шкоди відмовлено.

Повне рішення складено 25 грудня 2025 року.

12.11.2025 ОСОБА_2 через підсистему «Електронний суд» подала апеляційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 жовтня 2025 року.

03.02.2026 матеріали справи надійшли на адресу Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 лютого 2026 року в задоволенні заяви ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги відмовлено, апеляційну скаргу було залишено без руху для усунення недоліків.

18.02.2026 до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_2 про виконання вимог ухвали суду, до якої було долучено докази направлення копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів позивачу - ОСОБА_1 , відповідачу - ОСОБА_4 та третій особі - ОСОБА_3 .

Крім того, у вказаній заяві ОСОБА_2 просить зменшити розмір судового збору, запропонованого їй до сплати суддею-доповідачем в ухвалі Київського апеляційного суду від 09 лютого 2026 року за подання апеляційної скарги від 12 листопада 2025 року, з урахуванням документів про її майновий стан за 2024 рік, та дозволити їй сплатити судовий збір у розмірі 3 652 грн.

На підтвердження майнового стану ОСОБА_2 надала довідку АТ «Ощадбанк» від 12.02.2026 № 919238 про фінансовий стан для заповнення декларації за 2024 рік та довідку про доходи № 8207 7575 6722 9204 від 10.02.2026.

В обґрунтування вказаного клопотання ОСОБА_2 зазначила, що згідно з довідкою АТ «Ощадбанк» від 12.02.2026 № 919238 про фінансовий стан для заповнення декларації за 2024 рік, розмір отриманого нею доходу за 2024 рік становить 91 293,14 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За правилом ч. 3 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Отже, суд може вирішити відповідне клопотання за майновими критерієм, тобто враховуючи майновий стан сторони.

Відповідно до пункту 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

З поданої ОСОБА_2 довідки про фінансовий стан для заповнення декларації № 919238 від 12.02.2026 вбачається, що останній за період з 01.01.2024 по 31.12.2024 нараховано пенсії 87 994,84 та інших виплат - 2 843,9 грн, а всього - 91 293,14 грн. Отже, 5 % розміру річного доходу ОСОБА_2 за попередній календарний рік (2024 рік) становить - 4 564,66 грн (91 293,14 грн х 5 %)

Дослідивши доводи клопотання ОСОБА_2 про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції та наявні докази, з метою забезпечення права заявника на доступ до суду, колегія суддів дійшла висновку про задоволення вказаного клопотання та зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги до 3 651,73 грн (з урахуванням положень ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»), що відповідає ставці судового збору для фізичної особи та не перевищує 5 % розміру річного доходу скаржника.

На підтвердження сплати судового збору ОСОБА_2 до заяви про виконання ухвали суду долучила копію квитанції про сплату № 9684-1050-3083-0368 від 16.02.2026 на суму 3 652,00 грн.

Апеляційна скарга відповідає вимогамст. 356 ЦПК України, зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України перевірено, перешкод для відкриття апеляційного провадження не встановлено.

Керуючись ст. 356, 359 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відкрити апеляційне провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до Золочівської сільської ради, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання права власності на частку в домоволодінні;

за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Золочівської сільської ради про визнання незаконною відмови у знятті відповідача з реєстрації, визнання його зареєстрованим без законних підстав, визнання відповідача таким, що не має права користування житлом, зобов`язання зняти відповідача з реєстрації, внести відповідні зміни до реєстру територіальної громади та видати відповідний витяг, стягнення моральної шкоди;

за позовом ОСОБА_2 до Десятої київської державної нотаріальної контори, Золочівської сільської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання незаконними дій нотаріуса, скасування постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання незаконними дій органу місцевого самоврядування, визнання права власності на нерухоме майно, стягнення моральної шкоди,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 жовтня 2025 року.

Копію ухвали про відкриття апеляційного провадження надіслати учасникам справи і встановити їм строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу у письмовій формі протягом десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 4 ст. 360 ЦПК України до відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач Г. М. Кирилюк

Судді І. М. Рейнарт

Т. І. Ящук