Справа № 214/6421/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2026 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі :

головуючого судді - Ткаченка А.В.,

за участю секретаря судового засідання - Фастовець Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі у порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника позивача Нофенко Людмили Валеріївни про прийняття заяви про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 , законним представником якого є Виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради, як орган опіки та піклування, про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач АТ «Криворізька теплоцентраль» звернувся до суду з позовом до малолітнього ОСОБА_1 , законним представником якого зазначено Виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради, як орган опіки та піклування та просить суд стягнути заборгованість, що виникла по АДРЕСА_1 за період з 01.10.2013 до 31.07.2024 в сумі 34 422,63., плату за абонентське обслуговування у сумі 263,94 грн., та інфляційні втрати в сумі 15 577,58 грн., 3% річних у сумі 3 318,25 грн. та пеню в сумі 948,60 грн., посилаючись на неналежне виконання відповідачем зобов`язань по сплаті за надані житлово-комунальні послуги.

Ухвалою суду від 15 вересня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

До суду в день засідання через канцелярію представником позивача АТ «Криворізька теплоцентраль» подано заяву про зміну предмета позову, де з посиланням на звернення усиновлювачів малолітнього власника житлового приміщення за адресою виникнення боргу, позивач просить стягнути із ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_3 , заборгованість за постачання теплової енергії по АДРЕСА_1 за період з 01.10.2013 до 31.07.2024 в сумі 34 422,63., плату за абонентське обслуговування у сумі 263,94 грн., та інфляційні втрати в сумі 15 577,58 грн., 3% річних у сумі 3 318,25 грн. та пеню в сумі 948,60 грн.

У судове засідання учасники процесу не з`явилися.

Дослідивши наданий матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Згідно частини 1 статті 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до частини першої та третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Пунктом 2 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. (частина 4 статті 279 ЦПК України).

Згідно частини 2 статті 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини 3 статті 217 ЦПК України, з оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Ураховуючи, що станом на дату подання заяви про зміну предмета позову, розгляд справи по суті не проводився, заява АТ «Криворізька теплоцентраль» подана у строки, передбачені пунктом 2 частини 2 статті 49 ЦМК України.

Разом з тим, стосовно прийняття заяви про зміну предмету позову, суд зазначає таке.

Так, предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин (див.: постанова Верховного Суду від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20, постанова Верховного Суду від 21 березня 2025 року у справі № 755/7632/22, провадження № 61-9085св24).

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року в справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою відповідно з вимогами ЦПК України.

Схожий за змістом правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 18 травня 2022 року у справі №570/5639/16-ц.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову (ще одного позову), чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстави позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України(постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17).

Стороною позивача подано до суду заяву про зміну предмету позову шляхом пред`явлення цих вимог іншому законному представнику цього ж відповідача в межах спірних правовідносин, що відповідає вищезазначеному.

Разом з тим, згідно частини 5 статті 49 ЦПК України, у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Так, до матеріалів справи не додано доказів направлення заяви про зміну предмету позову відповідачу ОСОБА_2 та його законному представнику ОСОБА_3 , що являється підставою для повернення позивачу поданої ним заяви.

Керуючись статями 49, 217, 274, 279, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Повернути Акціонерному товариству «Криворізька теплоцентраль» заяву про зміну предмета позову від 23 лютого 2026 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 23 лютого 2026 року.

Суддя А.В. Ткаченко