Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області
Справа № 483/1320/25
Провадження № 2-п/483/6/2026
У Х В А Л А

Іменем України

24 березня 2026 року м. Очаків

Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді Рак Л.М.,

за участю секретаря Гречки С.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Грецьких Єлизавети Олександрівни, про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 02 лютого 2026 року у справі № 483/1320/25 позов товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про споживчий кредит № 6637501 від 27 жовтня 2022 року задоволено та стягнуто з відповідачки на користь позивача 13877 грн. 50 коп. заборгованості за договором, витрати зі сплати судового збору в сумі 2422 грн. 40 коп. та 8000 грн. в рахунок відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

04 березня 2026 року представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Грецьких Є.О. через систему «Електронний суд» звернулася до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області із заявою про перегляд заочного рішення Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 02 лютого 2026 року у справі № 483/1320/25 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, посилаючись на те, що рішення у даній справі винесено передчасно, без врахування всіх обставин справи, оскільки відповідачка не була належним чином повідомлена про справу та не змогла надати свої заперечення щодо позовних вимог; позивачем нараховані проценти дружині військовослужбовця всупереч законодавчим обмеженням; в кредитному договорі наявна умова, що є нікчемною в силу закону; позивачем зазначено завищений розмір витрат на правничу допомогу, докази її понесення відсутні. Крім того, у заяві про перегляд заочного рішення представник відповідачки просила про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення мотивуючи ці вимоги тим, що договір про надання правничої допомоги було укладено 18 лютого 2026 року, тоді ж їй було надано доступ до матеріалів справи в електронному кабінеті ЕСІТС, отже кінцевий строк на подання заяви про перегляд заочного рішення - 10 березня 2026 року. Посилаючись на викладене, просила поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасувати заочне рішення у вказаній справі та призначити її до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Заявник та її представник на розгляд справи не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, у заяві про перегляд заочного рішення представник заявниці просила заяву розглядати за її відсутності та відсутності відповідачки ОСОБА_1 .

Представник позивача в судове засідання не з`явився. 19 березня 2026 року через систему «Електронний суд» надіслав заяву у якій зазначив, що на думку позивача, судом був дотриманий порядок заочного розгляду справи. Порядок ухвалення, форма і зміст заочного рішення відповідають вимогам встановленим цивільним законодавством. Товариство вважає аргументи, наведені у заяві відповідачки про перегляд заочного рішення безпідставними та такими, що спрямовані на уникнення відповідальності за невиконане зобов`язання. Просив заочне рішення залишити без змін, розгляд справи здійснювати за відсутності представника ТОВ «ФК «Кредит-Капітал».

Дослідивши подану заяву суд дійшов наступного.

Статтею 280 ЦПК України визначені умови проведення заочного розгляду справи.

Так, відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;3) відповідач не подав відзив;4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

З аналізу вказаних норм вбачається, що підстави для скасування заочного рішення мають бути у сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, під час розгляду даної справи (провадження) судом перевірені доводи представника заявниці щодо незгоди з заочним рішенням, однак дані обставини не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки остання не надала доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, що прямо передбачено частиною 1 статті 288 ЦПК України, при цьому відповідачка була належним чином повідомленою про день, час і місце розгляду справи, оскільки вона є зареєстрованою в «Електронному суді», отримувала судові повістки, які згідно з реєстрами підтверджень про отримання документів з «Електронного суду» учасниками процесу, доставлялись до електронного кабінету відповідачки (а.с. 80).

Копію заочного рішення ОСОБА_1 отримала через систему «Електронний суд» 08 лютого 2026 року (а.с.92).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Отже, скасування рішення суду з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Підсумовуючи викладене, слід зазначити, що під час розгляду справи, так і на час перегляду заочного рішення, судом надано оцінку обставинам справи та наявним у ній доказам, тому суд дійшов висновку про відповідність заочного рішення суду принципу остаточного у розумінні практики ЄСПЛ, а також його узгодження з нормами національного законодавства, враховано відсутність доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи як станом на дату прийняття рішення, так і на час його перегляду.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Що стосується заперечення представника заявниці відносно нарахування процентів то Законом України від 20 травня 2014 року № 1275-VII Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення оборонно-мобілізаційних питань під час проведення мобілізації внесено зміни до статті 14 Закону України Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей, яку доповнено пунктом 15 наступного змісту військовослужбовцям з початку і до закінчення особливого періоду, а резервістам та військовозобов`язаним з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються.

Згідно із Законом України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію особливим періодом є функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань, а також проценти за користування кредитом не нараховуються в разі надання в банк підтверджувальних документів.

Крім кредитних договорів щодо придбання майна, що віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (житлового будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля.

Особливий період настав 18 березня 2014 року відповідно до рішення про часткову мобілізацію, оголошеного Указом Президента України від 17.03.2014 № 303/2014, затвердженого Законом України від 17.03.2014 року № 1126-УІІ. Дата закінчення особливого періоду визначається відповідним Указом Президента України.

Для отримання «Кредитних канікул для військовослужбовців і мобілізованих» в Банк необхідно надати підтверджуючі документи. Приймаються тільки оригінали документів. Актуалізація документів повинна відбуватися не рідше ніж раз на рік.

Відповідачка ОСОБА_1 із заявою про звільнення від сплати процентів по кредиту до позивача не зверталася.

Для перерахунку заборгованості відповідачка повинна була самостійно звернутись до відділення банку із відповідними документами або надати документи через віддалені канали зв`язку.

Крім того, з довідки про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України від 11 січня 2025 року № 191/167, виданої військовою частиною НОМЕР_1 неможливо встановити час з якого чоловік позивачки був призваний до лав Збройних Сил України.

З урахуванням того, що заявником не надано жодних нових доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи і вплинули б на рішення суду, а обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

У відповідності до частини 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Щодо поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд зазначає наступне.

Заочне рішення суду відповідачці ОСОБА_1 від 02 лютого 2026 року було доставлено до її електронного кабінету 08 лютого 2026 року (а.с. 92). З заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 звернулася 04 березня 2026 року. Оскільки пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення є незначним, тому суд вважає за можливе його поновити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 284, 287, 288, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Поновити строк на подання відповідачкою ОСОБА_1 заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Грецьких Єлизавети Олександрівни, про перегляд заочного рішення від 02 лютого 2026 року у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Головуючий: