Справа 305/4401/25
Провадження по справі 2/305/1203/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.02.2026 року м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: судді Попової О.М., при секретарі судового засідання Верещак С.Л., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Рахівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просить визначити ОСОБА_1 , додатковий строк тривалістю 1 (один) місяць для подання до Рахівської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 .

Позовні вимоги ОСОБА_1 мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (далі - заповідач), що підтверджується свідоцтвом про її смерть, яке видано 15 жовтня 2020 року виконавчим комітетом квасівської сільської ради Рахівського району Закарпатської області та про що зроблено відповідний актовий запис № 32. Відповідно до заповіту від 24 січня 2001 року, ОСОБА_2 , заповідач призначила своїм спадкоємцем ОСОБА_1 (далі - позивач), щодо будинку з прилеглими до нього надвірними спорудами, який розташований в АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,25 гa. 15 жовтня 2020 року ОСОБА_2 (далі - заповідач) померла, отже відкрилася спадщина на все спадкове майно, що належало спадкодавцю. Позивач вважав, що прийняв спадщину, оскільки постійно допомагав ОСОБА_2 по господарству, доглядав за нею та опікувався нею, здійснив похоронний обряд, та продовжує доглядати за будинком. В даний час позивач проживає в будинку покійної ОСОБА_2 , що підтверджується актом обстеження житлово-побутових умов від 07.10.2025 року. Для отримання спадщини у встановлений законом строк позивач не зміг звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки на час відкриття спадщини перебував за кордоном на сезонних роботах.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, до суду представник позивача подав клопотання, в якому просив дану позовну заяву просив розглядати у відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та наполягають на їх задоволенні.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, у якій просив розглянути справу за відсутності представника відповідача. Також в заяві зазначив, що не заперечує щодо задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог та ч.1 ст. 13 ЦПК України, згідно якої суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до абзацу 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.З матеріалів справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_3 , про що 02 листопада 2021 року виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області України складений актовий запис № 211, та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 02.11.2021 року.

24.01.2001 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , залишила заповіт, посвідчений секретарем виконкому Квасівської сільської ради Харбака О.Ю. та зареєстрований у реєстрі за № 02. Згідно зазначеного заповіту спадкодавець заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , належний їй на праві власності будинок з прилеглими до нього надвірними спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_2 , та все інше належне їй майно з належною їй присадибною земельною ділянкою площею 0,25 га..

Позивач не зміг звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори у встановлений законом строк, оскільки на час відкриття спадщини перебував за кордоном на сезонних роботах.

Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24/753/0/4-13 позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, з досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права на спадкування після померлої спадкодавиці, у зв`язку з пропуском ним строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Так, частиною 1 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 , суд зазначає наступне. Після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , позивач у шестимісячний строк не подав заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки взагалі перебував за кордоном на сезонних робота, а також у зв`язку з тим, що позивач вважав себе таким, що прийняв спадщину після померлої ОСОБА_2 , оскільки на день смерть останньої проживав разом з нею.

Зазначені обставини, на думку суду, виключали можливість звернення позивача в установлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Суд вважає, що зазначені причини є поважними та пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення цих дій.

За таких обставин суд доходить висновку, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною, у зв`язку з чим вважає за можливе позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити, визначивши позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у 1 (один) місяць з дня набрання цим рішенням законної сили.

Питання про відшкодування судових витрат позивачем та його представником не ставилося.

Керуючись 2, 12, 13, 81, 141, 223, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , у один місяць з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Попова