Справа № 624/39/26
провадження № 2/624/120/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 року Кегичівський районний суд Харківської області в складі: головуючого судді Богачової Т.В., з участю секретаря Лебідь Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Кегичівці, Берестинського району, Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірми «Союзагро» про стягнення невиплаченої індексації за договором оренди,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача невиплачену індексацію за договором оренди землі № 355 від 06 березня 2019 року в загальні сумі 111056, 71 грн, а також витрати по сплаті судового збору в сумі 1331,20 грн.

Позовна заява обгрунтована тим, що з 06 березня 2019 року між ОСОБА_1 та ТОВ агрофірма «Союзагро» укладено договір оренди землі № 355, номер запису про інше речове право 30664152 від 06 березня 2019 року. Відповідно до п.3.1. договір укладено до 31 грудня 2030 року. П. 4.1. щорічна орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі у розмірі 4968 грн.94 коп. за 1 га земельної ділянки за один повний рік оренди, що складає 30102 грн 83 коп з урахуванням податків та не є менше, ніж 3 % від нормативної грошової оцінки. За згодою сторін розрахунки щодо орендної плати за землю можуть здійснюватися у натуральній формі. Розрахунок у натуральній формі має відповідати грошовому еквіваленту вартості товарів за ринковими цінами на дату внесення орендної плати. П. 4.2.Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексації. П. 4.3.Орендар вносить щорічну орендну плату протягом року, одним або кількома платежами. Щорічна орендна плата сплачується до 31 грудня поточного року. За перший та останній роки оренди орендна плата сплачується пропорційно фактичній кількості днів оренди. П. 4.5 Розмір орендної плати переглядається один раз у 3 роки у разі: зміни умов господарювання передбачених договором; зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами; в інших випадках, передбачених законом. 31 січня 2025 року земельну ділянку позивач продав. З 06 березня 2019 року по день продажі, до 31 січня 2025 року відповідач сплачував орендну плату: 16.08.2019 - 10 000.00 грн, 16.10.2020 - 24 232.80 грн, 30.07.2021 - 24 232.80 грн, 28.12.2022 - 12 116.40 грн, 19.01.2023 - 12 116.40 грн, 22.11.2023 - 12 116.40 грн, 11.12.2023 - 12 116.40 грн, 26.07.2024 - 24 232.80 грн. За період з 01 січня 2025 року по 31 січня 2025 року орендна плата пропорційно, як того вимагає п.4.3 договору не надходила. Однак в порушення умов вищезазначеного договору оренди відповідач ТОВ агрофірма «Союзагро» не проводив обчислення розміру орендної плати з урахуванням індексації (відповідно до п. 4.2 договору), яка передбачена договором і є складовою орендної плати, згідно з пунктом 12.3 Договору № 355 від 06 березня 2019 року передбачено дія договору припиняється шляхом його розірвання за: - взаємною згодою сторін; - рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договором, та внаслідок випадкового знищення, пошкодження орендованої земельної ділянки, яке істотно перешкоджає її використанню, а також з інших підстав, визначених законом. Тобто, наведеними умовами договору № 355 від 06 березня 2019 року було погоджено, що обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку приватної власності здійснюється у разі зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, та здійснюється з урахуванням індексації (відповідно до п. 4.2 вказаного договору). Земельна ділянка була передана власником в оренду ТОВ агрофірма "Союзагро" за договором оренди від 06.03.2019 № 355, строк сплати орендної плати встановлено договором не пізніше 31 грудня відповідного року. Оскільки договір оренди укладено у 2019 році, зазначений рік є базовим для визначення розміру орендної плати, а індексація орендної плати відповідно до індексів споживчих цін застосовується, починаючи з 01 січня 2020 року. Сума орендної плати з урахуванням індексації розраховується за формулою: [Сума орендної плати з урахуванням індексації] = [Орендна плата] х [Сукупний індекс інфляції] / 100%, де: [Орендна плата] - сума орендної плати, яка підлягає індексації, [Сукупний індекс інфляції] - добуток щомісячних індексів за відповідний період. Відповідні індекси споживчих цін розраховуються Державним комітетом статистики України (раніше - Міністерство статистики України), починаючи з серпня 1991 року щомісячно і публікуються, зокрема, у газеті «Урядовий кур`єр». Повідомлені друкованими засобами масової інформації з посиланням на Державний комітет статистики України ці показники згідно зі статтями 19, 21 і 22 Закону України «Про інформацію» є офіційними. Таким чином, розмір орендної плати за договором оренди земельної ділянки від 06.03.2019 № 355, в тому числі з урахуванням індексу інфляції, складав: у 2019 році 24 824,53 грн, що відповідає розміру орендної плати, обчисленої пропорційно фактичному строку користування земельною ділянкою (без застосування індексу інфляції); у 2020 році 30 921,63 грн (30 102,83 грн (сума орендної плати) х 102,720% (сукупний індекс інфляції з січня 2020 року по жовтень 2020 року), з яких фактично виплачено 24 232,80 грн. Недоплата становить 6 688,83 грн; у 2021 році 33 647,74 грн (30 102,83 грн (сума орендної плати) х 111,776% (сукупний індекс інфляції з січня 2020 року по липень 2021 року), з яких фактично виплачено 24 232,80 грн. Недоплата становить 9 414,94 грн. У 2022 році 44 021,17 грн (30 102,83 грн (сума орендної плати) х 146,236% (сукупний індекс інфляції з січня 2020 року по грудень 2022 року), з яких фактично виплачено 24 232,80 грн. Недоплата становить 19 788,37 грн; у 2023 році 46 259,02 грн (30 102,83 грн (сума орендної плати) х 153,670% (сукупний індекс інфляції з січня 2020 року по грудень 2023 року), з яких фактично виплачено 24 232,80 грн. Недоплата становить 22 026,22 грн. У 2024 році 48 229,85 грн (30 102,83 грн (сума орендної плати) х 160,217% (сукупний індекс інфляції з січня 2020 року по липень 2024 року), з яких фактично виплачено 24 232,80 грн. Недоплата становить 23 997,05 грн. У 2025 році 4 316,77 грн, що відповідає розміру орендної плати, визначеної пропорційно фактичному строку користування земельною ділянкою у січні 2025 року, виходячи з розміру річної орендної плати, проіндексованої за сукупним індексом інфляції з січня 2020 року по грудень 2024 року. Загальна сума недоплати орендної плати, у тому числі з урахуванням індексу інфляції за Договором оренди від 06.03.2019 № 355 складає 111 056,71 грн..

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 20.01.2026 провадження у справі було відкрито, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання на 17 лютого 2026 року.

Позивач 09.02.2026 подав до суду в електронній формі через електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомукаційної системи уточнену позовну заяву про стягнення недоплаченої орендної плати з урахуванням індексації, 3% річних, інфляційних втрат та пені за прострочення виконання зобов`язання за договором оренди землі від 06 березня 2019 року.

В уточненій позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача: 1) невиплачену орендну плату з урахуванням індексації за договором оренди землі № 355 від 06 березня 2019 року в загальні сумі 81202,21 грн; 2) пеню за прострочення орендної плати за договором оренди землі №355 від 06 березня 2019 року у розмірі 81682,72 грн; 3) три відсотки річних від простроченої суми за договором оренди землі №355 від 06 березня 2019 року у розмірі 6708,05 грн; 4) інфляційні втрати за договором оренди землі №355 від 06 березня 2019 року у розмірі 26144,87 грн, а також витрати по сплаті судового збору в сумі 1565,90 грн.

Уточнена позовна заява, в частині уточнення, обґрунтована тим що ТОВ агрофірма «Союзагро» виплачував орендну плату не в повному обсязі, а саме у порушення умов вищезазначеного договору оренди не проводив обчислення розміру орендної плати з урахуванням індексації (відповідно до п. 4.2 договору № 355 від 06 березня 2019 року), яка передбачена договором і є складовою орендної плати, Зі змісту договору оренди землі вбачається, що орендна плата вноситься орендарем за один повний рік оренди у розмірі 30 102,83 грн. з урахуванням податків, обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексації, за перший та останній роки оренди орендна плата сплачується пропорційно фактичній кількості днів оренди, орендар вносить щорічну орендну плату протягом року, одним або кількома платежами. Отже базовим місяцем вважатиметься місяць, у якому сторонами визначена орендна плата, це березень 2019, а індексації підлягали всі подальші орендні платежі за період із квітня 2019 року по січень 2025 року, виходячи з розміру орендної плати, встановленої у договорі оренди, на дату виплати означеної орендної плати. Враховуючи викладене, з огляду на визначений базовий місяць і встановлені Державною службою статистики України індекси інфляції розрахунок орендної плати з урахуванням індексації здійснюється за формулою: [сума індексації] = [орендна плата]х [сукупний індекс інфляції] / 100% - [орендна плата], де: [орендна плата] - сума орендної плати згідно договору, яка підлягає індексації, [сукупний індекс інфляції] - добуток щомісячних індексів за відповідний період на дату виплати орендної плати. Таким чином, розмір недоплаченої орендної плати за договором оренди земельної ділянки, в тому числі з урахуванням індексації в загальному розмірі становить 81202,21 грн. Обгрунтування, щодо стягення пені, 3% річних, інфляційних втрат за договором оренди землі. Відповідно до пункту 4.6 Договору у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, справляється пеня у розмірі 0,1 % несплаченої суми за кожен день прострочення. Відповідно до розділу 14 цього ж договору п. 14.2 умови, які звільняють орендаря від сплати пені за несвоєчасну сплату орендної плати 1) якщо документи орендодавця оформлені неналежним чином; 2) якщо орендодавець не з`явився для одержання орендної плати. Тобто, оскільки зарахування орендної плати відбувалося шляхом зарахування на рахунок позивача та документи орендодавця були оформленні належним чином - підстав для звільнення орендаря від сплати пені не вбачається. Так ставка пені у процентах за кожний день в даному випадку розраховується за формулою: [пеня] = [сума боргу] ? [ставка пені у день (%)] / 100% ? [кількість днів]. Зважаючи на те, що граничним строком виплати орендної плати за землю відповідно до умов договорів є 31 грудня поточного року та станом на вказану дату орендар свого обов`язку щодо виплати орендної плати орендодавцю не виконав, то саме з 01 січня наступного року розпочався період за який позивач має право вимагати сплати інфляційних втрат та 3 процентів річних за прострочення виконання грошового зобов`язання. Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Розраховується за формулою: [проценти] = [сума боргу] ? [процентна ставка (%)] / 100% ? [кількість днів] / [кількість днів у році] де: [сума боргу] - сума простроченого боргу; [процентна ставка (%)] - три проценти річних, відповідно до ст. 625 ЦК України; [кількість днів] - різниця між датою закінчення розрахунку та датою початку розрахунку; [кількість днів у році] - кількість днів у календарному році. Інфляційне нарахування розраховується за формулою: [інфляційні нарахування] = [сума боргу] ? [індекс інфляції (%)] / 100% - [сума боргу] де: [сума боргу] - сума простроченого боргу. [індекс інфляції (%)] - добуток щомісячних індексів за відповідний період. Оскільки недоплачена орендна плата, станом на подачу позову до суду не виплачено, то розрахунок здійснюється на дату подання цього позову, а саме кінцевим терміном 16 січня 2026 року.

Учасники справи належним чином повідомлені про розгляд справи у судове засідання не з`явилися.

Позивач подав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідач 03.02.2026 подав до суду відзив на позовну заяву.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглядаючи заявлене позивачем клопотання про уточнення позовних вимог, суд виходить з такого.

Відповідно до п.3 ч.2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Згідно з ч.1 ст. 222 ЦПК України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній з огляду на її зміст, а також зміст раніше поданої позовної заяви та конкретні обставини справи повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 1 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21)).

Відповідно до п. 2 ч.2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3, ч. 5 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Виходячи з загальних положень ЦПК України підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, такими способами: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Тобто збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад у грошовому розмірі.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.

Верховний Суд України відзначив, що під підставами позову, які згідно з ст. 49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд України відзначив, якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Згідно з законом позивач має право змінити один з елементів позову, одночасно змінювати підставу і предмет позову неможливо, оскільки в подібному випадку буде пред`явлений позов з абсолютно нових мотивів.

Не вважається зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права (п.7.43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15).

За таких обставин суд доходить висновку, що подана заява про уточнення позовних вимог за своєю правовою природою є заявою про зміну предмету позову, оскільки позивач фактично доповнив раніше заявлену позовну вимогу новими вимогами. Суд враховує, що позивач одночасно з новими позовними вимогами зменшив розмір позовної вимоги заявленої при подачі позову до суду, тобто в сукупності уточнена позовна заява містить елементи заяв про зменшення розміру позовної вимоги та зміну предмету позову.

Вирішуючи питання можливості прийняття до розгляду цієї заяви про зміну предмету позову, суд вважає, що заява подана з порушенням вимог Закону.

Так, згідно з ч.7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Відповідно до п. 2 ч.2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 49 ЦПК України, у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Всупереч вказаним вимогам закону позивачем не було подано до суду доказів направлення копії заяви про зміну предмета позову відповідачу.

На підставі викладеного, суд не приймає до розгляду та повертає позивачу заяву про зміну предмета позову.

Керуючись ст. 49, 222, 260, 353 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити у прийнятті заяви про зміну предмета позову (уточнення позовних вимог) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірми «Союзагро» про стягнення невиплаченої індексації за договором оренди, поданої до суду 09.02.2026.

Заяву про зміну предмета позову (уточнення позовних вимог) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірми «Союзагро» про стягнення невиплаченої індексації за договором оренди, подану до суду 09.02.2026 - повернути позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання (складення) суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.В. Богачова