"23" березня 2026 р. Справа № 363/4622/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2026 року Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Шубочкіної Т.В., за участю секретаря судового засідання Воронюк А.І., представника відповідача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою суду від 27 жовтня 2025 року провадження в даній справі зупинено для проведення судово-почеркознавчої експертизи.

05 лютого 2026 року на адресу суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання судового експерта Полтавської Я. за вих. №314/26-32 від 27 січня 2026 року про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи.

09 лютого 2026 року ухвалою суду провадження поновлено для розгляду клопотання експерта.

У судове засідання, яке було призначено на 09.03.2026 року, 20.03.2026 року позивач та представник позивача не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Представник відповідача у судовому засіданні заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із неявкою сторони позивача.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду з наступних підстав.

Згідно із частиною п`ятою статті 223 та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд, несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Водночас, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як убачається з клопотання судового експерта Полтавської Я. за вих. №314/26-32 від 27 січня 2026 року про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи, відповідно до пп. 1.13, 4.10, Інструкції 53/5 у разі незадоволення клопотання експерта у строк 45 календарних днів, ухвала суду буде залишена без виконання.

Враховуючи те, що клопотання судового експерта не розглянуто у визначений строк, який закінчився 13.03.2026 року, позивач та представник позивача у судові засідання не з`являється без поважних причин, заяви про розгляд справи без участі позивача до суду не надходило, а його відсутність перешкоджає правильному вирішенню спору, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою з того самого питання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Т.В. Шубочкіна