У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

20 лютого 2026 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Отупор К.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Мирноградський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Міністерство оборони України про оголошення фізичної особи померлою,

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 , через свого представника - адвоката Ювченка А.В., звернулася в суд із заявою про оголошення фізичної особи померлою та просить оголосити ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Трифанівка, Великоолександрівського району Херсонської області, громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , військовослужбовця, солдата, стрільця помічника гранатометника 2 механізованого відділення 2 механізованого взводу 5 механізованої роти НОМЕР_2 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_3 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 у районі населеного пункту Шевченко Покровського району Донецької області під час захисту Батьківщини, виконання обов`язків військової служби по захисту і обороні України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України - померлим та датою смерті останнього вважати ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно частини 1 статті 2 Цивільного процесуальногокодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною 1 статті 4 Цивільного процесуальногокодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 статті 13 Цивільного процесуальногокодексу України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до частини 1 статті 293 Цивільного процесуальногокодексу України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду (частина 3 статті 294 Цивільного процесуальногокодексу України).

При прийнятті до свого провадження заяви, поданої в порядку окремого провадження, суддя вирішує питання відповідності її вимогам розділу IV "Окреме провадження" Цивільного процесуальногокодексу України, а також загальним вимогам до заяви, передбаченим статтями 175, 177 Цивільного процесуальногокодексу України. Недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Дослідивши зміст поданої заяви та додані до неї документи, вважаю, що заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам Цивільного процесуальногокодексу України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Звертаючись до суду із вказаною заявою, заявником не було дотримано вимоги пункту 6 частини 5 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, яка передбачає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У заяві зазначено, що заявник ОСОБА_1 є дружиною ОСОБА_2 , однак до матеріалів заяви не долучено доказів цього, зокрема копії свідоцтва про шлюб.

Як сформульовано Верховним Судом у постанові від 14 лютого 2019 року у справі №911/792/18, позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право (постанова Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 640/7310/19).

Так, у своїй заяві ОСОБА_1 зазначає, що громадянин України, військовослужбовець ОСОБА_2 , зник безвісті 23 січня 2025 року в районі населеного пункту Шевченко, Покровського району Донецької області під час виконання службових (бойових) завдань із забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України.

Оголошення чоловіка померлим необхідно заявнику для належної реєстрації його смерті, отримання свідоцтва про смерть, оформлення спадщини та належних соціальних виплат.

У пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" вказується, що для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, які мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний провести підготовчі дії, зокрема з`ясувати, які фізичні особи чи організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, у необхідних випадках запропонувати заявнику та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них.

До заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки. Участь у справі цих осіб зумовлюється тим, що із установленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, у яких беруть участь і заінтересовані особи. Для цих осіб характерним є те, що їхні суб`єктивні права та обов`язки мають юридичний зв`язок із суб`єктивними правами і обов`язками заявників.

У постанові КЦС ВС від 10 липня 2024 року у справі №686/11198/22 зроблено висновок, що: "залежно від установлених обставин, необхідно залучати до участі у таких справах Міністерство оборони України або відповідні військові частини з метою захисту інтересів держави, оскільки визнання у судовому порядку військовослужбовця безвісно відсутнім або оголошення його померлим є підставою для виключення його зі списків особового складу військової частини та припинення виплати членам його сім`ї грошового забезпечення".

Відповідно до положень цивільного законодавства України за правовими наслідками оголошення фізичної особи померлою прирівнюється до правових наслідків, які настають у разі смерті фізичної особи, а саме: на майно такої особи відкривається спадщина.

Спадкоємці фізичної особи, яка оголошена померлою, не мають права відчужувати протягом п`яти років нерухоме майно, що перейшло до них у зв`язку з відкриттям спадщини.

Керуючись вищевказаним, заінтересованими особами в цій справі мають бути усі спадкоємці особи, якщо вони є (як приклад це можуть бути батьки померлої особи, усі особи які перебували на його утриманні), чи відповідна територіальна громада.

Оголошення ОСОБА_2 померлим необхідно ОСОБА_1 для отримання одноразової грошової допомоги, що виплачується відповідно до Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу", "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, призваних на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві, що затверджений Постановою КМУ №975 від 25 грудня 2013 року.

Аналіз вищезазначених положень чинного законодавства дає можливість зробити висновок, що одноразова грошова допомога виплачується членам сім`ї загиблого (померлого) військовослужбовця, перелік яких визначений у пункті 9 Порядку №975 від 25 грудня 2013 року. При цьому виплата такої допомоги здійснюється кожній особі, що є членом сім`ї загиблого (померлого) військовослужбовця, рівними частинами.

Виходячи з цього, заінтересованими особами у даній справі мають бути, крім інших, усі спадкоємці особи.

Всупереч вищевикладеному, ОСОБА_1 не залучила в якості заінтересованих осіб військову частину в якій проходив службу ОСОБА_2 , а також інших членів сім`ї ОСОБА_2 (батьки, рідні брати, сестри, діти), як і не надано доказів на підтвердження відсутності будь-яких інших членів сім`ї, що мають право на отримання одноразової грошової допомоги та спадкування.

Отже, заявнику необхідно визначити коло осіб, які можуть бути залучені до участі у справі в якості заінтересованих осіб з врахуванням їх юридичного інтересу.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Також, суд звертає увагу заявника, що у разі залучення до справи додаткових заінтересованих осіб, суду необхідно надати копії заяви з додатками, відповідно до їх кількості. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Вказані обставини перешкоджають повному, всебічному розгляду поданої заяви, унеможливлює забезпечення інтересів держави та інших членів сім`ї ОСОБА_2 (у разі їх наявності) у даній категорії справ.

Крім того, при вирішенні питання про відкриття провадження встановлено, що заява не оплачена судовим збором, як то передбачено частиною 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України.

При зверненні до суду із заявою та не сплачуючи судовий збір, заявник послалась на положення пункту 21 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" за яким від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, заявники - у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, втрати документів, необхідних для отримання компенсації за пошкоджені та знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Однак враховуючи, що заявник не звертається із заявою про встановлення факту, на зазначені вимоги заяви (про оголошення особи померлою) не поширюються зазначені норми Закону України "Про судовий збір".

Зокрема, заявником не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, у відповідності з вимогами частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано Цивільним процесуальним кодексом України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення заяви без руху.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання заяви у справах окремого провадження фізичною особою сплачується судовий збір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи положення статті 4 Закону України "Про судовий збір", а також те, що відповідно до статті 7 Закону України "Про державний бюджет на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становив 3028 грн., за заявлену вимогу заявнику необхідно сплатити 484,64 грн. судового збору (605,60 грн.*0,8).

Реквізити для оплати судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у Рівн.обл/Дубров.м.тг/22030101

Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38012494

Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача: UA0017511

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дубровицький районний суд Рівненської області (назва суду, де розглядається справа).

Таким чином, вищевказані недоліки заяви унеможливлюють відкриття провадження по справі у зв`язку з чим її слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення таких недоліків.

Так, у рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Водночас, прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Круз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Відтак заявнику необхідно виправити вищевказані недоліки та долучити до матеріазів заяви копію свідоцтва про шлюб, сплатити судовий збір відповідно до встановленого розміру та визначити коло заінтересованих для їх участі у даній справі із врахуванням їх юридичного інтересу.

За таких обставин, в силу частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, вважаю за необхідне заяву залишити без руху, надавши заявнику строк п`ять днів з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в:

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Мирноградський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Міністерство оборони України про оголошення фізичної особи померлою та надати заявнику для усунення вищевказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду К.М. Отупор