Справа № 308/6484/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2026 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

при секретарі судових засідань Боті О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору Ужгородська окружна прокуратура, ОСОБА_2 про визнання незаконним і скасування рішення органу місцевого самоврядування та державного реєстратора,

встановив:

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

В судові засіданні, призначені 12.02.2026, 15.01.2026, 03.12.2025 позивачка та її представник, не з`явилися, про причини відсутності не повідомляли, заяви про відкладення розгляду справи не подавали. При цьому попередні судові засідання були неодноразово відкладені серед іншого за відповідними заявами представника позивачки від 20.03.2025, 24.04.2025, 27.10.2025 тощо.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Аналогічне положення міститься в ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У постанові від 22 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №310/12817/13, вказав на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Крім того Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував у своїх рішеннях, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Враховуючи те, що позивачка та її представник на виклик суду не з`явилися повторно, про причини неявки суд не повідомили, не ініціювали питання про відкладення судового слухання, суд приходить до висновку про втрату інтересу сторони позивача у підтриманні заявлених позовних вимог, а відтак розглядувана позовна заява підлягає залишення без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору Ужгородська окружна прокуратура, ОСОБА_2 про визнання незаконним і скасування рішення органу місцевого самоврядування та державного реєстратора залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги або розгляду справи апеляційним судом, якщо ухвалу не скасовано.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов