Провадження № 2-зз/752/28/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі головуючого- судді- Машкевич К.В. за участю секретаря - Касаткіної А.В., розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника позивача - адвоката Кулика Олега Ігоровича про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання договору позики недійсним, суд

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 12 листопада 2018 року у справі №752/23159/18.

Посилається на те, що ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 12 листопада 2018 року було задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ).

На даний час між позивачем та відповідачем тривають переговори щодо мирного врегулювання спору. Однією з умов досягнення домовленостей між сторонами є звернення позивача до суду з клопотанням про скасування арешту з майна, накладеного в межах забезпечення позову.

Оскільки арешт на квартиру було накладено саме за ініціативи та клопотанням позивача, тому він звертається до суду з даним клопотанням та вважає за необхідне просити суд скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою від 12 листопада 2018 у справі № 752/23159/18.

На підставі викладеного просив задовольнити клопотання.

В судове засідання заявник не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений.

Представник відповідача не заперечувала проти скасування заходів забезпечення позову, про що в матеріалах справи міститься відповідне клопотання.

Представник третьої особи ОСОБА_3 - адвокат Горлов Є.С. просив провести розгляд заяви про скасування заходів забезпечення позову без участі третьої особи та за відсутності його представника. У заяві зазначив, що вимоги заяви підтримує.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики був поданий до суду 07 листопада 2018 року.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 12 листопада 2018 року в межах розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, був накладений арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_2

Протокольною ухвалою Голосіївського районного суду м.Києва від 04 листопада 2019 року було залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 03 липня 2023 року прийнято до спільного розгляду з первісним позовом позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання договору позики недійсним.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

З точки зору закону заходи забезпечення позову визначаються виходячи із засад розумності, співмірності та враховуючи конкретні обставини конкретної справи.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25 травня 2016 року забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Зазначені обмеження встановлюються ухвалою суду, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При зверненні до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову заявник посилається, що на даний час у арешті відпала потреба, сторони на стадії врегулювання спору мирним шляхом.

Відповідно до частини першої статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Судом враховано, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення.

На момент вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову розгляд справи не завершено та триває, що вказує на передчасність вимог про скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином. суд приходить до висновку, що скасування заходів забезпечення позову до розгляду даної справи по суті та ухвалення судом відповідного рішення, суперечитиме меті заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, суд прийшов до висновку, що відсутні підстави для задоволення клопотання представника позивача - адвоката Кулика Олега Ігоровича про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання договору позики недійсним.

Відповідно до ч.4,6 ст.158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Керуючись ст.158 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання представника позивача - адвоката Кулика Олега Ігоровича про скасування заходів забезпечення позову - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя К.В. Машкевич