Справа № 643/5624/26
Провадження № 2/643/5007/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2026

Суддя Cалтівського районного суду міста Харкова Олійник О.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державного підприємство "ДОСЛІДНЕ ВИРОБНИЦТВО ІНСТИТУТУ ПРОБЛЕМ МАШИНОБУДУВАННЯ ІМ. А. М. ПІДГОРНОГО НАЦІОНАЛЬНОЇ АКАДЕМІЇ НАУК УКРАЇНИ" про встановлення факту та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Салтівського районного суду міста Харкова з позовом в якому просить встановити факт припинення правовідносин, що мають ознаки трудових між ОСОБА_1 та Державним підприємством "ДОСЛІДНЕ ВИРОБНИЦТВО ІНСТИТУТУ ПРОБЛЕМ МАШИНОБУДУВАННЯ IM. А. М. ПІДГОРНОГО НАЦІОНАЛЬНОЇ АКАДЕМІЇ НАУК УКРАЇНИ" з 01.06.2022 року.

Зобов`язати Державне підприємство "ДОСЛІДНЕ ВИРОБНИЦТВО ІНСТИТУТУ ПРОБЛЕМ МАШИНОБУДУВАННЯ IM. А. М. ПІДГОРНОГО НАЦІОНАЛЬНОЇ АКАДЕМІЇ НАУК УКРАЇНИ", в особі Голови комісії з припинення Заїки Миколи Володимировича звернутись до органу управління про виключення ОСОБА_1 з складу комісії з припинення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що постановою про припинення діяльності Державного підприємства «Дослідне виробництво Інституту проблем машинобудування ім. А. М. Підгорного Національної академії наук України» позивача було включено до складу комісії з припинення даного державного підприємства.

Звертався до голови ліквідаційної комісії для виключення його зі складу комісії.

Однак, станом на сьогодні, жодних заходів з боку голови ліквідаційної комісій про виключення позивача зі складу ліквідаційної комісії не вчинено.

Свої обов`язки я він не виконує з 01.06.2022 року, за весь цей час не підписав жодного документу, пов`язаного з діяльністю Державного-підприємства «Дослідне виробництво Інституту проблем машинобудування ім. А. М. Підгорного Національної академії наук України», за весь час перебування у складі ліквідаційної комісії не отримував жодної заробітної плати.

Наявність запису про позивача, як про члена ліквідаційної комісії в реєстрі підприємств установ організацій як члена ліквідаційної комісії порушує його права, так як це не відповідає фактичним обставинам, та покладає обов`язки, які він фактично не виконує.

До комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

Відповідно до п. 12. ст. 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» для державної реєстрації зміни складу комісії з припинення (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії), голови комісії або ліквідатора подається примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення учасників юридичної особи або відповідного органу юридичної особи, а у випадках, передбачених законом, - рішення відповідного державного органу, про зміни.

Так як між позивачем та Державним підприємством «Дослідне виробництво Інституту проблем машинобудування ім. А. М. Підгорного Національної академії наук України» трудовий договір не укладався, а правовідносини між ним та відповідачем не є трудовими, а лише мають ознаку трудових, так як на члена ліквідаційної комісії покладаються обов`язки виконувати роботу в інтересах Відповідача. Наказ при прийняття на роботу як члена ліквідаційної комісії не видавався, то і вимагати припинення трудових відносин в розумінні ст. 38 КЗпП позивач не просить, а звертається до суду з однією з вимог у вигляді встановлення факту припинення правовідносин які мають ознаку трудових.

На даний час юридично відносини з відповідачем дійсні лише через запис у реєстрі, при цьому фактично роботу заявник припинив.

Суд, перевіривши матеріали позовної заяви на її відповідність вимогам ЦПК України, встановив таке.

Відповідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положеннями статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 188 ЦПК України визначено підстави та порядок об`єднання і роз`єднання позовних вимог.

Зокрема, згідно з ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відповідно до ч. 4 ст. 188 ЦПК України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Так, з позову та доданих до нього документів слідує, що позивач заявив дві позовні вимоги, одна з яких стосується встановлення юридичного факту, яка повинна розглядатись в порядку цивільного судочинства на підставі ст. 315 ЦПК України.

Інша ж позовна вимога про зобов`язання Державного підприємства "ДОСЛІДНЕ ВИРОБНИЦТВО ІНСТИТУТУ ПРОБЛЕМ МАШИНОБУДУВАННЯ IM. А. М. ПІДГОРНОГО НАЦІОНАЛЬНОЇ АКАДЕМІЇ НАУК УКРАЇНИ", в особі Голови комісії з припинення Заїки Миколи Володимировича звернутись до органу управління про виключення ОСОБА_1 з складу комісії з припинення, стосується корпоративних відносин з управління цього підприємства, що не може бути розглянута в порядку цивільного судочинства, з огляду на таке.

По-перше, сам позивач вказав у позовній заяві, що між позивачем та Державним підприємством «Дослідне виробництво Інституту проблем машинобудування ім. А. М. Підгорного Національної академії наук України» трудовий договір не укладався, а правовідносини між ним та відповідачем не є трудовими.

Доказів наявності трудових правовідносин матеріали позовної заяви не містять.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Корпоративні спори, які виникають з відносин управління юридичною особою не відносяться до юрисдикції загальних місцевих судів, а належать до юрисдикції господарських судів.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Таким чином, норми трудового законодавства не розповсюджуються на спори між виконавчими органами підприємства та самими підприємствами, а є корпоративними та повинні розглядатися у порядку господарського судочинства.

Зазначена позиція узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду України від 19.02.2020 року, справа № 145/166/18.

Отже, враховуючи суб`єктний склад учасників справи, характер правовідносин, що склались між ними, суд дійшов, що даний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та має бути вирішений господарським судом в частині позовної вимоги про зобов`язання Державного підприємства "ДОСЛІДНЕ ВИРОБНИЦТВО ІНСТИТУТУ ПРОБЛЕМ МАШИНОБУДУВАННЯ IM. А. М. ПІДГОРНОГО НАЦІОНАЛЬНОЇ АКАДЕМІЇ НАУК УКРАЇНИ", в особі Голови комісії з припинення Заїки Миколи Володимировича звернутись до органу управління про виключення ОСОБА_1 з складу комісії з припинення.

Позаяк позивач об`єднав в одному позові позовні вимоги, які належить розглядати за правилами різних видів судочинств, його позовна заява підлягає поверненню через порушення правил об`єднання позовних вимог.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 258, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємство "ДОСЛІДНЕ ВИРОБНИЦТВО ІНСТИТУТУ ПРОБЛЕМ МАШИНОБУДУВАННЯ ІМ. А. М. ПІДГОРНОГО НАЦІОНАЛЬНОЇ АКАДЕМІЇ НАУК УКРАЇНИ" про встановлення факту та зобов`язання вчинити певні дії - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя - О.О. Олійник