ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

про застосування заходів процесуального примусу

19 березня 2026 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участю секретаря Беленчук Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області заяву адвоката Калити Андрія Миколайовича про визнання дій зловживання процесуальними правами позивача у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Друга Фастівська державна нотаріальна контора про визнання договору купівлі-продажу недійсним,

встановив:

19 березня 2026 року надійшла заява від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Калити А.М. про визнання дій зловживання процесуальними правами.

Заява мотивована тим, що у провадженні Фастівського міськрайонного суду знаходиться справа №381/4222/25 за позовом ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу від 19.12.2023 недійсним. Поряд з цим ОСОБА_1 ініціювала в цьому ж суді ще один позов щодо одного й того самого предмета (договору купівлі-продажу земельної ділянки та житлового будинку від 19.12.2023, посвідченого державним нотаріусом Другої Фастівської державної нотаріальної контори, запис в реєстрі 3591), посилаючись на обставину, яка є діаметрально протилежною до обставини, якими вона обґрунтувала свій позов по справі №381/4222/25. Так, відповідно до ухвали судді Самухи В.О. Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19.02.2026 відкрите загальне позовне провадження №2/381/1121/26 по справі №381/731/26 за позовом ОСОБА_1 , другий позивач ОСОБА_3 , третя особа - Фастівська державна нотаріальна контора про визнання недійсним Договору купівлі-продажу земельної ділянки та житлового будинку від 19.12.2023, посвідченого державним нотаріусом Другої Фастівської державної нотаріальної контори, запис в реєстрі 3591. У ході аналізу матеріалів справи було встановлено, що дії Позивача ОСОБА_1 спрямовані на маніпуляцію правосуддям та свідоме введення суду в оману. Так, у справі №381/4222/25 ОСОБА_1 стверджує, що ОСОБА_4 не усвідомлював значення своїх дій при укладанні Договору (ст. 225 ЦК України). Тоді як у справі №381/731/26 ОСОБА_1 вже заявляє, що ОСОБА_4 усвідомлював свої дії, але вчинив їх (уклав Договір) під впливом тяжкої обставини на невигідних для себе умовах (ст. 233 ЦК України). Адже не можна одночасно підставно стверджувати, що особа була недієздатною в момент угоди та одночасно діяла свідомо, але під примусом обставин. Таке дублювання позовів з одним предметом, але з протилежними фактичними обставинами є класичним зловживанням процесуальними правами та свідчить про недобросовісність ОСОБА_1 .

Заявник зазначає також, що стверджуючи в одній справі про недієздатність особи, а в іншій про її свідому дію під тиском, Позивач не лише порушує моральні засади суспільства (ст. 13 ЦК України), а й намагається підібрати ту підставу, яка «спрацює», що с прямим зловживанням правом на позов.

У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, про день розгляду справи повідомлена судом належним чином.

Представник відповідача адвокат Калита А.М. подав письмову заяву про розгляд справи в його відсутності.

Дослідивши заяву про визнання дій зловживанням процесуальними правами, суд дійшов наступних висновків.

У провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Друга Фастівська державна нотаріальна контора про визнання договору купівлі-продажу від 19.12.2023 укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 недійсним, посилаючись на той факт, що у спадкоємця ОСОБА_4 була відсутня воля на відчуження свого майна на користь відповідачки, а договір купівлі-продажу будинку був ним укладений у стані коли він не міг розуміти своїх дії в наслідок тяжкої хвороб. (справа № 381/4222/25)

Ухвалою судді від 22.09.2025 відкрито провадження у даній справі в порядку загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 10.12.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

10 лютого 2026 року позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_3 звертаються до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Друга фастівська державна нотаріальна контора про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 лютого 2026 року відкрито загальне позовне провадження у справі №381/731/26 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Друга фастівська державна нотаріальна контора про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Судом встановлено, що поданий позов є позовом щодо одного й того самого предмета (Договору купівлі-продажу земельної ділянки та житлового будинку від 19.12.2023, посвідченого державним нотаріусом Другої Фастівської державної нотаріальної контори, запис в реєстрі 3591), і у іншому позові позивач ОСОБА_1 посилається на те, що у ОСОБА_4 була відсутня воля на відчуження його майна на користь відповідачки, а договір купівлі-продажу будинку був укладений під впливом тяжкої обставини і на крайні невигідних умовах.

Тобто, в цивільній справі №381/731/26 позивач посилається на обставину, яка є діаметрально протилежною до обставини, якими вона обґрунтувала свій позов по справі №381/4222/25.

Отже, позивач ОСОБА_1 одночасно стверджує, що особа іі батько ОСОБА_4 був недієздатною в момент угоди особою та одночасно діяв свідомо, але під примусом тяжких обставин.

Статтею 3 ЦК України закріплено основу загальних засад цивільного судочинства - принцип добросовісності, який у даному випадку, порушує позивач ОСОБА_1 .

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що дії позивача ОСОБА_1 свідчать про те, що остання використовує стратегію суперечливої поведінки в умовах завідомо безпідставного позову, що означає, що особа не може змінювати свою позицію на шкоду іншій стороні, яка раніше розумно покладалася на її попередні дії чи заяви.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином вбачається, що частина 1 статті 44 ЦПК України чітко встановлює обов`язок учасників судового процесу добросовісно користуватися процесуальними правами, категорично забороняючи зловживання ними. Характерними ознаками зловживання є: формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч його легітимній меті, недобросовісність, умисний характер та завідома несумлінність дій. Верховний Суд неодноразово підкреслював, що зловживання є особливим різновидом правопорушення, що полягає у перевищенні або порушенні меж здійснення суб`єктивних прав (ухвала ВС від 06.09.2018, справа №552/2378/17).

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (п.1 ч. 2 ст. 44 ЦПК).

Частиною 4 статті 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Засобами запобігання зловживанню процесуальними правами, передбачені ЦПК України є: повернення скарг, заяв, клопотань (частина третя статті 44 ЦПК України); залишення скарги, заяви, клопотання без розгляду (частина третя статті 44 ЦПК України); штраф (стаття 148 ЦПК України); покладення судових витрат незалежно від результатів вирішення спору (частина дев`ята статті 141 ЦПК України).

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі №36655/02 «Смірнова проти України»). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 «Красношапка проти України»).

Отже, стверджуючи в одній справі про недієздатність особи, а в іншій про її свідому дію під тиском, Позивач не лише порушує моральні засади суспільства (ст. 13 ЦК України), а й намагається підібрати ту підставу, яка «спрацює», що с прямим зловживанням правом на позов.

Враховуючи вказані вище обставини, суд погоджується із доводами представника відповідача, що подання позивачем ОСОБА_1 позовів з одним і тим самим предметом, але з протилежними фактичними обставинами є класичним зловживанням процесуальними правами та свідчить про її недобросовісність.

За таких обставин суд вважає, що заява представника відповідача адвоката Калити А.М. про визнання дій зловживання процесуальними правами ОСОБА_1 є обґрунтованою, а тому підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 44, 143, 144, 148 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Заяву адвоката Калити Андрія Миколайовича про визнання дій зловживання процесуальними правами - задовольнити.

Визнати дії ОСОБА_1 щодо подання позову у справі № 381/731/26 за наявності відкритого провадження у справі № 381/4222/25 зловживанням процесуальними правами.

Застосувати до позивача у справі №381/4222/25 - ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі 0,3 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стягнути з ОСОБА_1 штраф у сумі 3328,00 гривень на користь держави в особі Державної судової адміністрації України.

Роз`яснити, що грошове стягнення - штраф (як засіб процесуального примусу), має бути сплачено на рахунок за реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/21081100

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача: UA0026007

Код класифікації доходів бюджету: 21081100.

Стягувач: Державна судова адміністрація України (адреса місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ).

Боржник: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 );

Строк пред`явлення виконавчого документа до виконання протягом трьох місяців з дня набрання ухвалою суду законної сили.

Роз`яснити, що особа, на яку накладено штраф, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї заходів процесуального примусу.

Ухвала про застосування заходів процесуального примусу у вигляді штрафу є виконавчим документом (на підставі ч. 3 ст. 146 ЦПК України) та підлягає негайному виконанню.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Леся КОВАЛЕВСЬКА