Справа № 442/7905/25
Провадження № 2-во/442/17/26
УХВАЛА

Іменем України

23 лютого 2026 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

у складі: головуючого судді Нагірної О.Б.,

з участю секретаря судового засідання Лесович О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дрогобичі в приміщенні суду питання про виправлення в рішенні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 10.12.2025 у цивільній справі № 442/7905/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області перебувала цивільна справа № 442/7905/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

10.12.2025 судом у справі ухвалено рішення, яким заяву задоволено.

19.02.2025 від представника позивача надійшла заява про виправлення описки у судовому рішенні, просить виправити описку в Заочному рішенні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області по справі №442/7905/2 від 10.12.2025 року, а саме в описовій частині прізвище дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 замінити на правильне прізвище ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідно до наданої копії свідоцтва про народження неповнолітнього

Вивчивши матеріали справи суд дійшов висновку, що заява про виправлення описки не підлягає задоволенню за таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправляти допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 07 грудня 2021 року у справі №754/5790/20 (провадження №61-8348св21).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі №300/765/15-ц (провадження №61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив, що у позовній заяві позивач свідомо або з необережності допустив помилку у прізвищі дитини, вказавши « ОСОБА_5 » замість « ОСОБА_6 », хоча надано свідоцтво про народження із правильним прізвищем. Саме вимоги позивача викладені у третьому абзаці описової частини рішення, де, як зазначає заявник, допущено описку.

Суд підкреслює, що викладення обставин у позовній заяві це виключна відповідальність позивача та його представника. Суд не зобов`язаний виправляти помилки сторони і не може покладати на себе відповідальність за неточності, які свідомо або з необережності внесені позивачем.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні заяви про виправлення описки слід відмовити.

На підставі викладеного і керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

постановив :

У задоволенні заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Нагірна О.Б.