Справа № 569/4670/26
Номер провадження 2/555/663/26
У Х В А Л А

"23" березня 2026 р. м. Березне

Суддя Березнівського районного суду Рівненської області Собчук А.Ю., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, в якій позивач просить: визнати недостовірною інформацію, викладену відповідачем стосовно нього на сторінці в соціальній мережі «Фейсбук»; зобов`язати відповідача видалити публікації, фотографію та коментарі; зобов`язати спростувати відповідну інформацію; стягнути 25 000,00 грн моральної шкоди та судові витрати. Позовну заяву сформовано та подано через систему «Електронний суд». Як на підставу звільнення від сплати судового збору позивач послався на те, що він є учасником бойових дій.

Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання заяви має відбуватися з дотриманням певних умов, які передбачені, зокрема, в статтях 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до частин першої, другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, зазначає недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення. Якщо ухвала постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд у такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Перевіривши позовну заяву суд дійшов висновку про залишення її без руху із наступних підстав.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Згідно з пунктами 2, 4, 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, зміст позовних вимог, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначення доказів, що підтверджують такі обставини. За частиною четвертою статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону. У разі подання позову в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний також додати докази надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Вказана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України, а саме: до позову не додана квитанція про сплату судового збору.

Позивач зазначив, що звільнений від сплати судового збору, оскільки є учасником бойових дій. Разом з тим, відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються учасники бойових дій у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Водночас частина друга статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачає, що ветерани війни звільняються від судових витрат щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом. Офіційні роз`яснення Верховного Суду також виходять із того, що така пільга не є безумовною і застосовується не до будь-якого спору за участю особи зі статусом УБД, а до спорів, пов`язаних із порушенням прав, які випливають із відповідного статусу та гарантій соціального захисту (ухвала ВП ВС від 20.01.2025 у справі № 990/205/24).

Предметом же цього спору є захист честі, гідності та ділової репутації у зв`язку з поширенням, на думку позивача, недостовірної інформації в соціальній мережі «Фейсбук», а також вимога про відшкодування моральної шкоди. Такий спір за своїм предметом і підставами не стосується реалізації пільг, гарантій чи інших прав позивача як учасника бойових дій у розумінні наведених положень закону. Так само надані матеріали не дають підстав попередньо вважати цей спір таким, що пов`язаний з виконанням військового обов`язку або службових обов`язків у значенні пункту 12 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки позов заявлено не з приводу проходження служби, грошового чи соціального забезпечення, а з приводу цивільно-правового захисту особистих немайнових прав.

Згідно з підпунктом 5 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви про захист честі, гідності та ділової репутації ставка судового збору становить: за позовну заяву немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за позовну заяву про відшкодування моральної шкоди 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Частина третя статті 6 цього Закону передбачає, що за подання позовної заяви, яка має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за обома ставками, а коли у позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру за кожну таку вимогу окремо. При поданні процесуальних документів в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року у розмірі 3328 грн.

Із прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач заявив три самостійні вимоги немайнового характеру, а саме: про визнання інформації недостовірною та такою, що ганьбить честь, гідність і ділову репутацію; про зобов`язання видалити публікації, фотографію та коментарі; про зобов`язання спростувати інформацію; а також одну вимогу майнового характеру про стягнення 25 000,00 грн моральної шкоди. На цій стадії суд попередньо виходить саме з такого обсягу заявлених позовних вимог.

Отже, розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні цього позову в електронній формі, попередньо становить: (3328 грн ? 0,4 ? 3) ? 0,8 = 3194,88 грн за три вимоги немайнового характеру; (3328 грн ? 0,8) = 2662,40 грн за вимогу про відшкодування моральної шкоди, оскільки 1,5 % ціни позову становить 375,00 грн, що менше мінімального встановленого законом розміру; усього 5857,28 грн. Доказів сплати судового збору у вказаному розмірі позивач до позовної заяви не додав.

Крім того, зміст позовних вимог викладено недостатньо конкретно. У тексті позову позивач посилається на декілька окремих публікацій і коментарів відповідача від 25.01.2026, 05.02.2026, 15.02.2026 та 19.02.2026 із різним змістом, однак у прохальній частині заяви просить у загальному вигляді визнати недостовірною «інформацію», що викладена відповідачем на сторінці в соціальній мережі «Фейсбук», зобов`язати видалити «публікації, фотографію та коментарі» та спростувати «інформацію стосовно позивача». При цьому не індивідуалізовано, які саме конкретні висловлювання, фрази, пости, коментарі чи зображення є предметом кожної позовної вимоги, які з них, на думку позивача, становлять фактичні твердження, що підлягають спростуванню, а який саме спосіб і текст спростування проситься визначити суд. За таких обставин предмет позову та межі судового розгляду сформульовані недостатньо визначено, що не відповідає вимогам пунктів 4, 5 частини третьої статті 175 ЦПК України.

Окремо суд зазначає, що позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, хоча такі відомості прямо передбачені пунктом 2 частини третьої статті 175 ЦПК України як обов`язковий реквізит позовної заяви.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, ст..ст. 4, 5, 6 Закону України «Про судовий збір»,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації - залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Надати позивачу строк для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали, а саме:

- здійснити оплату судового збору у розмірі 5857 (п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят сім) грн 28 коп. та надати суду документ, що підтверджує його сплату у встановлених порядку і розмірі;

- подати уточнену позовну заяву, в якій чітко та конкретно визначити зміст кожної позовної вимоги, із зазначенням: які саме конкретні публікації, коментарі, фотографії чи інші матеріали є предметом спору; які саме висловлювання позивач просить визнати недостовірними; які саме матеріали просить видалити; у який спосіб та в якому обсязі просить здійснити спростування інформації;

- зазначити у позовній заяві відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Судовий збір необхідно сплатити на рахунок отримувача Отримувач коштів: ГУК у Рівн. обл/Березн. міс.тг/22030101, ; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок UA0017493; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - судовий збір за подання позовної заяви до суду.

Роз`яснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя А.Ю. Собчук