Справа № 570/1350/25
Номер провадження 2/570/127/2026
У Х В А Л А

23 лютого 2026 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю:

секретаря судових засідань Захарук Г.Л.

позивачки ОСОБА_1

представника позивачки адвоката Мокрицької Л.

представника третьої особи Мамчур К.

розглянувши у підготовчому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - виконавчий комітет Мізоцької селищної ради Рівненського району Рівненської області (як орган опіки та піклування) про позбавлення батьківських прав, -

встановив:

У підготовчому засіданні позивачка свій позов підтримала покликавшись на обставини, описані в позовній заяві.

У підготовчому засіданні представник позивачки позов підтримала. Заявила клопотання про виклик свідків, явку яких забезпечить в судове засідання. Вважає, що немає підстав для прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Мізоцької селищної ради Рівненського району Рівненської області щодо визначення годин спілкування з дитиною. Також вважає, що немає підстав для відкладення розгляду справи, оскільки відповідач на розгляд справи жодного разу не з`явився, а представник відповідача неодноразово подавав клопотання про відкладення розгляду справи, тому підготовче засідання можна завершити і без їх участі.

Представник виконавчого комітету Мізоцької селищної ради Рівненського району Рівненської області не заперечує щодо продовження розгляду справи без участі відповідача та його представника. Зазначає, що орган опіки та піклування визначив ОСОБА_3 години спілкування з дитиною, тому підстав для прийняття зустрічного позову немає.

Відповідач у підготовче судове засідання не з`явився вчергове, про місце і час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило.

Представник відповідача подав заяву про відкладення розгляду справи через зайнятість в іншому судовому процесі.

Суд вважає, що немає підстав для відкладення підготовчого судового засідання на іншу дату.

Представник відповідача подав заяву про відкладення розгляду справи через зайнятість в іншому судовому процесі, проте не надав суду належних і допустимих доказів щодо того, що він є учасником процесу у справі, про яку він зазначає.

Принагідно суд зазначає, що це вже дев`яте судове засідання. За такий час відповідач чи його представник мали достатньо часу щоб заявити суду клопотання, для прикладу, про виклик свідків, про долучення до справи письмових доказів, тощо. Для цього немає необхідності приймати безпосередню участь у судовому процесі.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

За наведеного у суду відсутні підстави для задоволення клопотання про відкладення підготовчого судового засідання.

Як зазначав ВС у свої постановах, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя.

За положеннями частини 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: 1) оголошує склад суду, а також прізвища, імена та по батькові секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з`ясовує наявність підстав для відводів; 2) з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, провести позасудове врегулювання спору шляхом медіації, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; 3) у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; 4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; 5) може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; 6) з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; 7) з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; 8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; 9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення; 10) вирішує заяви та клопотання учасників справи; 11) направляє судові доручення; 12) встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; 13) встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення; 14) встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення; 15) призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; 16) встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; 17) з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат; 18) вирішує питання про колегіальний розгляд справи; 19) здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Щодо клопотання про прийняття зустрічного позову.

28.05.2025 року представник позивача адвокат Саух Руслан Петрович подав до суду зустрічний позов в інтересах позивача ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Мізоцької селищної ради Рівненського району Рівненської області щодо визначення годин спілкування з дитиною.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частини 1 та 2 статті 12 ЦПК).

Положеннями частини 1 статті 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

При цьому частина 1 статті 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право кожної особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Як зазначено у постанові КЦС ВС від 2 квітня 2025 року у справі № 333/2679/22 (провадження № 61-17278св24), у цивільному судочинстві судовий процес ініціюється з метою вирішення правової проблеми, щодо розв`язання якої сторони не дійшли згоди. Цей процес є доволі формалізованим і детально визначеним законом, тому надання його учасникам під час реалізації їхніх процесуальних прав можливості вчиняти дії, які викликатимуть сумнів щодо їхніх правових наслідків, не відповідатиме завданню цивільного судочинства.

01.12.2025 року до суду надійшов Висновок щодо визначення участі батька у вихованні малолітніх дітей (додаток 1 до рішення виконавчого комітету Мізоцької селищної ради від 09 жовтня 2025 року № 212).

Заперечення щодо зазначеного рішення ні від ОСОБА_3 , ні від його представника не надходили.

Таким чином ОСОБА_3 та його представник погодилися з рішенням виконавчого комітету Мізоцької селищної ради від 09 жовтня 2025 року № 212.

У цивільному судочинстві судовий процес ініціюється з метою вирішення правової проблеми, а наявність такої на даний час не була підтверджена ОСОБА_3 .

За наведеного відсутні підстави для прийняття зустрічного позову адвоката Сауха Руслана Петровича в інтересах позивача ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Мізоцької селищної ради Рівненського району Рівненської області щодо визначення годин спілкування з дитиною.

Цей позов має бути повернутий позивачеві.

При цьому права позивача за зустрічним позовом не будуть порушені, оскільки повернення позову не позбавляє особу повторного звернення з цим позовом до суду.

При подачі зустрічного позову позивачем був сплачений судовий збір.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Згідно з положеннями ч.5 ст.7 цього Закону повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Тобто для повернення судового збору позивач має подати суду відповідне клопотання.

Щодо клопотання про виклик свідків.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

Тому суд вважає, що заявлене клопотання підлягає до задоволення.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 02.12.2025 року було задоволене клопотання про витребування доказів. Витребувано від виконавчого комітету Мізоцької селищної ради Рівненського району Рівненської області як органу опіки та піклування висновок щодо доцільності/недоцільності позбавлення батьківських прав відповідача ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 ) по відношенню до його дітей - сина ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та сина ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), проживають за адресою: АДРЕСА_2 . Встановлено строк для подання висновку - до 08.02.2026 року.

Суд вважає, що факти, які необхідно встановити для вирішення спору, підлягають доказуванню, свої доводи чи заперечення щодо невизнаних обставин сторони будуть обґрунтовувати своїми поясненнями.

У справі було проведено підготовче засідання, в ході якого перевірено виконання вимог ст.ст. 196-198 ЦПК України, тому підготовче провадження може бути закрито та справа може бути призначена до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. 200 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - виконавчий комітет Мізоцької селищної ради Рівненського району Рівненської області (як орган опіки та піклування) про позбавлення батьківських прав та призначити справу до судового розгляду по суті на 27 березня 2026 року на 11:00 в приміщенні Рівненського районного суду Рівненської області.

В судове засідання викликати осіб, які беруть участь у справі.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Мізоцької селищної ради Рівненського району Рівненської області щодо визначення годин спілкування з дитиною повернути позивачеві.

Роз?яснити ОСОБА_3 , що повернення позову не позбавляє особу повторного звернення з цим позовом до суду.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Згідно з положеннями ч.5 ст.7 цього Закону повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Тобто для повернення судового збору позивач чи його представник мають подати суду відповідне клопотання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині повернення зустрічного позову подається до Рівненського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У решті частини ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Красовський О.О.