Справа № 569/3121/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді Балацької О.Р.,

за участі секретаря судових засідань Горжого М.С.,

розглянувши без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про відвід судді Балацької О.Р. у цивільній справі ЄУН 569/3121/26 за позовом ОСОБА_1 до Рівненської міської ради, ОСОБА_2 про заборону вчинення дій,

ухвалив:

10 лютого 2026 року до Рівненського міського суду Рівненської області надійшла на розгляд позовна заява ОСОБА_1 до Рівненської міської ради, ОСОБА_2 про заборону вчинення дій, в якій позивач просить заборонити Рівненській міській раді вчиняти дії щодо розгляду, підготовки, погодження та прийняття рішень за заявами ОСОБА_2 , які стосуються надання дозволів на розроблення, виготовлення, погодження чи затвердження технічної документації із землеустрою, а також щодо безоплатної передачі (приватизації), поділу, виділу чи іншої зміни правового статусу земельних ділянок, що утворюються або можуть бути утворені зі складу земельної ділянки кадастровий номер :01:024:0417.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 лютого 2026 року справа передана для розгляду судді Балацькій О.Р.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 11 лютого 2026 року позовну заяву прийнято до розгляду, підготовче судове засідання призначено на 11 год. 40 хв. 03 березня 2026 року.

16 лютого 2026 року через підсистему «Електронний суд» від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Балацької О.Р. від розгляду цивільної справи ЄУН 569/3121/26 (№ 10775/26-вх. Від 16.02.2026).

В обґрунтування заяви вказує, що існують об`єктивні підстави сумніватися у неупередженості та об`єктивності судді Балацької О.Р., оскільки суддя раніше працювала у колегіальному органі Національного університету «Острозька академія» разом із адвокатом Курганською О.В., яка систематично представляє інтереси відповідача ОСОБА_2 у поточній справі. Крім того, у попередній цивільній справі № 569/11961/25, за аналогічних обставин, суддя Балацька О.Р. заявила самовідвід, що, на переконання позивача, підтверджує існування об`єктивних причин для сумніву у неупередженості судді під час розгляду даної справи.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить такого висновку.

Статтею 40 ЦПК України визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо приходить до висновку про його обґрунтованість.

Частиною 8 ст. 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 2, 3 ст. 39 ЦПК України з підстав, визначених у статтях 36, 37 і 38 цього кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом 10 днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Стаття 36 ЦПК України визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови № 8 Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

У справі «П`єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

За змістом заяви ОСОБА_1 про відвід судді, сумніви позивача в неупередженості та об`єктивності судді Балацької О.Р. грунтуються на попередньому колегіальному знайомстві судді з адвокатом Курганською О.В. та участі судді у попередній справі № 569/11961/25, в якій вона заявила самовідвід , тому суд вважає, що передбачені ст. 36 ЦПК України підстави для відводу судді відсутні, а відтак заяву про відвід судді визнає необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини 3 статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи, що суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Оскільки заява про відвід є необґрунтованою, тому справу слід передати іншому судді Рівненського міського суду Рівненської області для вирішення питання про відвід.

На підставі викладеного, керуючись статтями 36-40, 353 ЦПК України, суд,

постановив:

Визнати заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Балацької О.Р. у цивільній справі ЄУН 569/3121/26 за позовом ОСОБА_1 до Рівненської міської ради, ОСОБА_2 про заборону вчинення дій необґрунтованою.

Передати цивільну справу ЄУН 569/3121/26 за позовом ОСОБА_1 до Рівненської міської ради, ОСОБА_2 про заборону вчинення дій іншому судді Рівненського міського суду Рівненської області в порядку встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України для вирішення питання про відвід судді Балацької О.Р.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ольга БАЛАЦЬКА