Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8344/25
Провадження № 2-с/711/13/26
У Х В А Л А

17.02.2026 м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

В С Т А Н О В И В :

10.09.2025 Придніпровським районним судом м. Черкаси видано судовий наказ № 711/8344/25 про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ХОЛД ЛІМІТЕД» заборгованості за спожитий природний газ в сумі основного боргу 6657 грн. 47 коп., 3% річних у сумі 416 грн. 57 коп., інфляційних втрат у розмірі 1347 грн. 70 коп. та судового збору в розмірі 302 грн. 80 коп.

16.02.2026 боржником ОСОБА_1 подана до суду заява про скасування вказаного вище судового наказу. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він мав заборгованість за спожитий природний газ перед ТОВ «Черкасигаз збут» у розмірі 21526 грн. 25 коп., яку повністю погасив. Виконавче провадження № 71910960 було закрите 18.02.2024 постановою головного державного виконавця Назаренка Є.Т.

Заявник також вказує, що з ТОВ «ХОЛД ЛІМІТЕД» він ніяких договорів не укладав. На будь-який контакт з представниками ТОВ «ХОЛД ЛІМІТЕД» йому не вдалося вийти, вони не відповідають на телефонні дзвінки, а на місці реєстрації Товариства нікого немає.

Як зазначено, з яких підстав у нього виник борг у розмірі 6657 грн. 47 коп., йому невідомо.

До того ж, заявник звертає увагу на те, що він є особою з інвалідністю 2-ї групи.

На підставі наведеного вище, заявник просить:

-поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу, виданого Придніпровським районним судом м. Черкаси 10.09.2025 у справі № 711/8344/25 (провадження № 2-н/711/822/25) за заявою ТОВ «Холд Лімітед» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ;

-скасувати судовий наказ, виданий Придніпровським районним судом м. Черкаси 10.09.2025 у справі № 711/8344/25 (провадження № 2-н/711/822/25) за заявою ТОВ «Холд Лімітед» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ;

-закрити виконавче провадження.

Враховуючи думку заявника, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суддя встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною другою статті 171 ЦПК України визначено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З матеріалів справи вбачається, що копія судового наказу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.09.2025 у справі № 711/8344/25 направлялася на адресу місця проживання боржника ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) рекомендованим листом з повідомленням (супровідний лист від 11.09.2025 вих. № 711/8344/25/18628/2025), який повернувся на адресу суду не отриманим, з відміткою оператора поштового зв`язку АТ «Укрпошта» на довідці про причини повернення (Ф.20) «за закінченням терміну зберігання», про що свідчить наявне у матеріалах справи рекомендоване повідомлення ШКІ 061 (а.с. 25).

Водночас, 16.02.2026 боржником ОСОБА_1 подано заяву від 16.02.2026 про поновлення процесуального строку для подання заяви про скасування вказаного вище судового наказу та безпосередньо його скасування.

У своїй заяві про скасування судового наказу заявник покликається на обставини, які, як вказує, можуть мати суттєве значення для правильного вирішення справи по суті (вимоги стягувача не є безспірними; неправомірність та необґрунтованість нарахувань грошових коштів, які стягувач просив стягнути з боржника; наявність у ОСОБА_1 2-ї групи інвалідності (пенсійне посвідчення серії НОМЕР_1 від 04.03.2014)).

Суд зазначає, що одним зі способів захисту прав суб`єктів цивільних правовідносин, зокрема, права на доступ до суду, є скасування судового наказу, що передбачено статтею 171 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 ЦПК України заява про скасування судового наказу не пізніше наступного дня передається судді, визначеному у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Статтею дев`ятою Конституції України визначено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

На розширення цього положення Основного Закону у статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13. Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто, принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває у межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14.10.2003).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні у підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03).

Враховуючи практику ЄСПЛ, зазначені положення законодавства та встановлені фактичні обставини, суд приходить до висновку про те, що у цьому випадку слід поновити строк заявнику для подання заяви про скасування судового наказу, оскільки із змісту заяви вбачається необхідність перевірки відповідності судового наказу всім дійсним обставинам спірних правовідносин та виправлення можливої судової помилки.

У зв`язку із наведеними вище обставинами, з метою забезпечення права заявника на доступ до суду та перевірки відповідності судового наказу всім дійсним обставинам виниклих правовідносин, суд вважає за необхідне поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, оскільки заявником зазначено про необхідність поновлення пропущеного строку на подачу такої заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

З поданої заяви про скасування судового наказу вбачається, що заявник наполягає на скасуванні судового наказу і покликається на особливі обставини, які можуть мати суттєве значення для правильного вирішення справи по суті.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 14 від 23.12.2012 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто у його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому, закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, то відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Враховуючи, що підстави для повернення заяви про скасування судового наказу відсутні, заявник заперечує проти вимог стягувача та вважає їх необґрунтованими, тобто між сторонами виник цивільно-правовий спір, який підлягає розгляду у порядку позовного провадження, суддя вважає, що виданий судом наказ підлягає скасуванню.

Клопотання про поворот виконання судового наказу не заявлено.

Щодо вимог заявника про закриття виконавчого провадження слід зауважити, що відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження підлягає закінченню у разі скасування або визнання нечинним рішення, на підставі якого виданий виконавчий документ, або визнання судом виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню.

Тобто, скасування судового рішення (в даному випадку, судового наказу), на підставі якого відкрито виконавче провадження, є підставою для його закінчення. Відповідно, відсутні підстави для розгляду вимог заявника про закриття виконавчого провадження, оскільки вони не підлягають розгляду під час вирішення питання про скасування судового наказу.

Частиною другою статті 164 ЦПК України визначено, що у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу, внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 127, 170, 171, 247, 258, 260, 261 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ) строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Скасувати судовий наказ від 10.09.2025, виданий Придніпровським районним судом м. Черкаси у справі № 711/8344/25 про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ХОЛД ЛІМІТЕД» заборгованості за спожитий природний газ в сумі основного боргу 6657 грн. 47 коп., 3% річних у сумі 416 грн. 57 коп., інфляційних втрат у розмірі 1347 грн. 70 коп. та судового збору в розмірі 302 грн. 80 коп.

Вимоги про закриття виконавчого провадження залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику (стягувачу), що він має право звернутися до суду із тими самими вимогами у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 17.02.2026.

Суддя: С. М. Позарецька