СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-о/759/224/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2026 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Горбенко Н.О., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Білогородська сільська рада Бучанського району Київської області про встановлення факту правовстановлюючого документу,-

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2026 року за підсудністю від Дніпровського районного суду міста Києва до Святошинського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Білогородська сільська рада Бучанського району Київської області про встановлення факту належності ОСОБА_1 (станом на 14 листопада 2014 року - ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , правовстановлюючого документу, а саме заповіту НАА 603981 від 14 листопада 2014 року, складеного від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь її онуки ОСОБА_4 .

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Горбенко Н.О.

Матеріали справи передані судді 16 листопада 2026 року.

Дослідивши подану заяву, матеріали справи, суд дійшов наступного.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 1 ст. 293 ЦПК України).

Пункт 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України встановлює, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

У відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Отже, на заяви окремого провадження поширюються, зокрема, вимоги статей 175, 177 ЦПК України.

Пункт 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України встановлює, що позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Вказана вимога виконана, однак суд звертає увагу на те, що представник заявника - адвокат Чурсіна І.О. вказавши, що вона має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд», не надала суду жодних відомостей, які б дозволили суду перевірити вказану інформацію.

Відповідно до п.п. 5.5 п. 5 Розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, ідентифікаційні дані особи - для юридичних осіб: ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, - код в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України); для фізичних осіб - підприємців: реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП), для адвокатів - номер та дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; для фізичних осіб: унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (далі - УНЗР), реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП) або номер і серія паспорта. Для фізичних осіб - громадян України номер і серія паспорта є ідентифікаційними даними виключно за відсутності у такої фізичної особи РНОКПП або УНЗР.

Однак, чинний функціонал Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи дає можливість перевірити наявність або відсутність у особи електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» лише за допомогою реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб).

Відтак, адвокат Чурсіна І.О. має надати суду відповідні дані, які б дали змогу перевірити наявність або відсутність у неї електронного кабінету.

Окрім зазначеного, у відповідності до положень ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До заяви ОСОБА_1 долучена платіжна інструкції №2.363910157.1 (код документа №8394-5528-0086-8812) від 20.10.2025 року з якої вбачається, що ОСОБА_1 здійснила платіж у розмірі 605,60 грн. на реквізити Дніпровського районного суду міста Києва із призначенням платежу: … Судовий збір, за позовом ОСОБА_1 , Дніпровський районний суд міста Києва.

Одночасно з тим, при передачі справи за підсудністю, у супровідному листі Дніпровським районним судом міста Києва зазначено, що згідно з наявними даними підтвердження зарахування сплаченого судового збору відсутнє.

Частина 9 ст. 185 ЦПК України передбачає, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Згідно роз`яснень, наведених у пункті 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)).

Зважаючи на те, що Дніпровським районним судом міста Києва зазначено про те, що підтвердження зарахування сплаченого судового збору відсутнє, суд доходить наступного.

Частина 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Із даною заявою ОСОБА_1 звернулась до суду у листопаді 2025 року.

Зважаючи на зазначене, для встановлення ставки судового збору за подання позовної заяви необхідно звернутись до положень Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік».

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік», з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 гривень.

Таким чином, за подачу фізичною особою до суду заяви в порядку окремого провадження, ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

Відтак, ОСОБА_1 має сплатити судовий збір у розмірі 605 гривень 60 копійок за реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Святош.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Рахунок отримувача: UA0026009, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: 101 _________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Святошинський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Окрему увагу суд також звертає на те, що відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

У відповідності до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Статтею 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Досліджуючи додані до заяви матеріали суд встановив, що Ордер на надання правничої допомоги серії АІ №1968886 від 08.08.2025 року адвоката Чурсіної Інги Олексіївни, виданий на ім`я ОСОБА_1 на представлення інтересів останньої у Дніпровському районному суді міста Києва.

Зважаючи на викладене, адвокат Чурсіна І.О. не має повноважень представляти ОСОБА_1 у Святошинському районному суді міста Києва, оскільки ордер виданий на представлення інтересів останньої у Дніпровському районному суді міста Києва.

Зважаючи на викладене та те, що справа надійшла до суду за підсудністю, суд вважає за потрібне надати заявнику можливість підтвердити повноваження адвоката Чурсіної І.О. на представлення її інтересів у Святошинському районному суді міста Києва.

Вказані недоліки у своїй сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Зважаючи на вищезазначене, керуючись ст.ст. 175,177,294-297, 300 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Білогородська сільська рада Бучанського району Київської області про встановлення факту правовстановлюючого документу - залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних недоліків, який становить 5 (п`ять) днів з дня отримання заявником ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О. Горбенко