Єдиний унікальний номер 205/1550/26
Номер провадження 2/205/2579/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12 лютого 2026 року м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дорошенко Г.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви адвоката Донця Віталія Валерійовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Друга дніпровська державна нотаріальна контора, про поділ спадкового майна та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

До Новокодацького районного суду міста Дніпра за допомогою підсистеми «Електронний суд» звернувся адвокат Донець В.В. в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Друга дніпровська державна нотаріальна контора, про поділ спадкового майна та визнання права власності.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2026 року, цивільну справу №205/1550/26, провадження №2/205/2579/26, було розподілено головуючому судді Дорошенко Г.В., та передано судді канцелярією суду 06.02.2026 року.

Судом витребувано відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача з Єдиного державного демографічного реєстру та отримано відповідь №2332632 від 12.02.2026 року, згідно з якою підтверджено зазначену у позовній заяві адресу місця проживання відповідача.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд виходить з такого.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, встановлено, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає всім вимогам, передбаченим ст. 175, 177 ЦПК України.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19).

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд визнати за нею право власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, заявлені позовні вимоги є майновими, а отже, розмір судового збору має визначатися виходячи з ціни позову, тобто вартості квартири.

Разом з тим, позивач, визначаючи спір як немайновий, сплатила судовий збір у розмірі 1331,20 грн. Водночас до позовної заяви не додано належних доказів, які підтверджують вартість квартири (експертна оцінка, інші документи, що дозволяють визначити ціну позову).

Відтак позивачу необхідно визначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості майна на час звернення до суду з вказаним позовом, право власності на яке остання просить визнати, і доплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру відповідно до реальної ціни позову та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст.2 ЦПК України цивільне судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення. Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань цивільного судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч.2 ст.2 ЦПК України).

Відкриття провадження по справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.

За змістом ст.185 ЦПК України у випадку встановлення суддею невідповідності поданої позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, він постановляє ухвалу про залишення такої заяви без руху, яка з огляду на засади обов`язковості судових рішень є обов`язковою для позивача.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України наслідки, пов`язані з невиконанням вимог такої ухвали суду, несе сторона позивача.

Відповідно до п.п.3, 4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України обов`язком позивача є зазначення в позовній заяві наступних обставин: ціна позову (розмір вимог майнового характеру); обґрунтований розрахунок сум, що стягуються; зміст позовних вимог (спосіб (способи) захисту прав або інтересів, який позивач просить суд визначити у рішенні); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Саме позивач, як передбачено ч.2 ст. 83 ЦПК України, зобов`язаний одночасно із поданням позову подати всі наявні в нього докази, що передбачено ч.5 ст.177 ЦПК України, і виправдовується дією принципу змагальності, який передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.3 ст.12 ЦПК України).

Пунктом 9 частини 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Отже, у даному випадку судовий збір повинен бути сплачений, виходячи з дійсної вартості майна. При цьому, слід мати на увазі, що його вартістю є не його інвентарна чи договірна вартість, а дійсна вартість майна на час розгляду справи. Під дійсною вартістю, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» (частина 4 пункту 6), розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано у цьому населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» належним доказом підтвердження вартості майна є звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

Разом з тим, 09 березня 2021 року набрав чинності наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861.

Позивач не позбавлений можливості скористатися для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua/), якою формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів.

Для визначення дійсної ціни позову позивачеві слід долучити до позовної заяви документи про оціночну вартість спірного майна на час звернення до суду та визначити ціну позову відповідно до пункту 9 частини 1 ст. 176 ЦПК України.

Згідно з частиною 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 (один) відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, підтверджуючих даних про дійсну вартість нерухомого майна до суду подано позивачем не було і відповідно, не визначено ціну позову та не сплачено належним чином судовий збір.

Судовий збір сплачується згідно наступних реквізитів: Отримувач: ГУК у Дн-кiй обл/Нов.р/22030101; Код отримувача: 37988155; Номер розрахунку (IBAN): UA0004633; Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.); Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу 101 ____( РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ позивача), Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст.175,177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

З огляду на зазначене, доходжу до висновку про необхідність залишення без руху даної позовної заяви з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву адвоката Донця Віталія Валерійовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Друга дніпровська державна нотаріальна контора, про поділ спадкового майна та визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Г.В. Дорошенко

.