Справа №627/949/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" лютого 2026 р. с-ще Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області у складі

головуючої Вовк Л. В.

з участю секретаря судового засідання Тішакіної Л.В.,

учасники справи :

позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представник позивачів , адвокат Коваленко О.В.,

відповідач Краснокутська селищна рада Богодухівського району Харківської області,

третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору : Краснокутська державна нотаріальна контора Харківської області ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Краснокутськ Харківської області питання про виправлення описки у судовому рішенні по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області про визнання права власності на спадкове майно , третя особа , яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору : Краснокутська державна нотаріальна контора Харківської області ,

у с т а н о в и в :

Рішенням Краснокутського районного суду Харківської області від 16.02.2026 по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області про визнання права власності на спадкове майно , третя особа , яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору : Краснокутська державна нотаріальна контора Харківської області , позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задоволені частково.

Відповідно до вимог ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як роз`яснено в п. 19 Постанови № 14 Пленуму ВСУ від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

Такий правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15.01.2021 у справі № 905/2135/19.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі № 521/1074/17 від 21.07.2020.

Із тексту судового рішення від 16.02.2026 встановлено, що судом допущено описку у резолютивній частині та помилково зазначено невірну частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами , яка визнана на праві приватної власності за ОСОБА_2 , а саме «1/5 частину», замість вірного «1/15 частину», у зв`язку з чим необхідно виправити зазначену описку.

Ураховуючи, що допущена описка у судовому рішенні є технічною та її виправлення не впливає на зміст судового рішення, а тому зазначена описка підлягає виправленню.

Відповідно до ч. 4 ст. 269 ЦПК України ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Керуючись ст. 258-260, 269 ЦПК України, суд

постановив:

Вирішити питання про виправлення описки у судовому рішенні без повідомлення учасників справи.

Виправити описку та викласти третій абзац резолютивної частини рішення суду від 16.02.2026 по справі № 627/949/24 у такій редакції:

Визнати право приватної власності за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/15 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами , що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених участині другійстатті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л. В. Вовк