печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" січня 2026 р.

Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Хайнацького Є.С.,

за участю секретаря судового засідання Сміян А.Ю.,

за участю:

заявника: ОСОБА_1 ,

представника заявника: ОСОБА_8,

представника заінтересованої особи-1: не з`явився,

представника заінтересованої особи-2: не з`явився,

представника заінтересованої особи-3: ОСОБА_7,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження клопотання представника заінтересованої особи-3 - ОСОБА_5 про залишення заяви без розгляду у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб, Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та перебування на утриманні, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - заявник, ОСОБА_1 ), за участю заінтересованих осіб, Міністерства оборони України (далі - заінтересована особа-1, МОУ), ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - заінтересована особа-2, ІНФОРМАЦІЯ_2 ), в якому просить: встановити факт спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу як чоловіка та дружини, ведення спільного господарства, спільного бюджету, наявності фактичних взаємних прав та обов`язків подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 , за період з грудня 2004 року та до дня загибелі - до ІНФОРМАЦІЯ_3 , та встановити факт перебування ОСОБА_1 на утриманні ОСОБА_2 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 , за період з 27.07.2016 року (призначення ОСОБА_1 пенсії за віком) та до ІНФОРМАЦІЯ_3 (дня загибелі ОСОБА_3 ).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.08.2024 року відкрито провадження в порядку окремого провадження у вказаній цивільній справі та призначено судове засідання у справі на 15.10.2024 року.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15.10.2024 року відкладено судове засідання на 12.12.2024 року.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.12.2024 року відкладено судове засідання на 03.02.2025 року.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 03.02.2025 року відкладено судове засідання на 22.04.2025 року.

У зв`язку з зайнятістю головуючого судді в іншому судовому засіданні розгляд справи 22.04.2025 року не відбувся та був відкладений на 04.08.2025 року.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.08.2025 року залучено до участі у вказаній справі в якості заінтересованої особи - ОСОБА_4 .

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.08.2025 року відкладено судове засідання на 04.08.2025 року.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.08.2025 року відкладено судове засідання на 14.10.2025 року.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 14.10.2025 року відкладено судове засідання на 27.11.2025 року.

06.11.2025 року від представника заінтересованої особи-3 ОСОБА_4 - ОСОБА_5 надійшло клопотання про залишення заяви без розгляду, оскільки з заяви про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та перебування на утриманні вбачається спір про право.

В обґрунтування заяви зазначає, що юридичний факт, який просить встановити заявниця, безпосередньо стосується прав та інтересів матері загиблого - ОСОБА_4 . Зазначає, що вимоги ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та перебування на утриманні загиблого військовослужбовця пов`язані з набуттям права на отримання одноразової грошової допомоги як члена сім`ї загиблого. Вказані обставини заперечуються заінтересованими особами, у зв`язку з чим між учасниками справи існує спір щодо наявності у заявника статусу члена сім`ї та права на отримання грошових виплат.

Оскільки встановлення зазначених фактів безпосередньо впливає на обсяг та належність майнових прав і пов`язане з вирішенням спору про право, така заява не підлягає розгляду в порядку окремого провадження та має вирішуватися за правилами позовного провадження, що є підставою для залишення її без розгляду.

В судовому засіданні заявник та її представник щодо задоволення заяви заперечували, просили відмовити.

В судовому засіданні представник заінтересованої особи-3 підтримав заяву, просив задовольнити.

В судове засідання представники заінтересованих осіб-1,2 не з`явились; про день, час, місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Вислухавши думку учасників справи, дослідивши заяву та надані докази, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частинами першою, другою статті 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Зі змісту заяви вбачається, що ОСОБА_1 просить встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_6 та факт перебування на його утриманні. Як зазначено у заяві, встановлення цих фактів необхідне заявниці для підтвердження статусу члена сім`ї загиблого військовослужбовця та набуття права на отримання одноразової грошової допомоги і соціальних гарантій, передбачених Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Отже, встановлення заявлених фактів безпосередньо пов`язане з виникненням у заявниці майнового права на отримання державної грошової виплати та впливає на визначення кола осіб, які мають право на таку допомогу.

Матеріали справи свідчать, що відповідні обставини заперечуються заінтересованими особами, які не визнають за заявницею статусу члена сім`ї загиблого військовослужбовця.

Згідно витягу з протоколу засідання Комісії Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних з призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум, від 09.12.2022 року № 316, прийнято рішення про призначення та виплату зазначеної допомоги матері загиблого ОСОБА_4 , а також синові загиблого.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20 грудня 1991 року № 2011-XII, одноразова грошова допомога у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві (далі - одноразова грошова допомога), - гарантована державою виплата, що здійснюється особам, які згідно з цим Законом мають право на її отримання. Одноразова грошова допомога призначається і виплачується у разі, серед іншого, загибелі (смерті) військовослужбовця під час виконання ним обов`язків військової служби або внаслідок захворювання, пов`язаного з виконанням ним обов`язків військової служби, або смерті особи, звільненої з військової служби, протягом року після звільнення її з військової служби, якщо смерть настала внаслідок поранення, контузії, каліцтва, захворювання, пов`язаних з виконанням обов`язків військової служби.

За ст. 16-1 даного Закону, у випадках, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги мають особи, зазначені у пункті 4 цієї статті.

Згідно з п. 4 цієї статті, до членів сімей загиблих (померлих) осіб, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, належать:

- діти, у тому числі усиновлені, зачаті за життя загиблої (померлої) особи та народжені після її смерті, а також діти, стосовно яких загиблу (померлу) особу за її життя було позбавлено батьківських прав;

- вдова (вдівець);

- батьки (усиновлювачі) загиблої (померлої) особи, якщо вони не були позбавлені стосовно неї батьківських прав або їхні батьківські права були поновлені на час її загибелі (смерті);

- внуки загиблої (померлої) особи, якщо на момент її загибелі (смерті) їх батьки загинули (померли);

- жінка (чоловік), з якою (з яким) загибла (померла) особа проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, за умови що цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили;

- утриманці загиблої (померлої) особи, визначені відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Вказані норми підтверджують, що матір та син загиблого військовослужбовця, і жінка, з якою загиблий військовослужбовець проживав однією сім`єю, але без реєстрації шлюбу, за умови що цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили, мають право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги.

Таким чином, між учасниками справи існує спір щодо права заявниці на отримання одноразової грошової допомоги.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Згідно ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також не доведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те що юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтересів інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право.

Отже, враховуючи, що між учасниками справи існує спір щодо наявності у заявниці статусу члена сім`ї загиблого військовослужбовця та її права на отримання відповідної державної виплати, встановлення заявлених фактів неможливе в безспірному порядку окремого провадження.

Відтак, зазначену заяву слід залишити без розгляду з огляду на очевидний спір про право, який підлягає вирішенню в порядку позовного провадження.

Роз`яснити заявнику право на звернення до суду в порядку позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 260, 294, 315, 352, 353, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб, Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та перебування на утриманні, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 27.01.2026 року.

Суддя Євген ХАЙНАЦЬКИЙ