Провадження № 2-во/357/52/26
У Х В А Л А

23 березня 2026 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду № 6 в м. Біла Церква без учасників справи питання про виправлення описки в ухвалі суду від 20 березня 2026 року за заявою Служби у справах дітей Білоцерківської міської ради про виправлення описки у рішенні суду від 09 травня 2025 року по цивільній справі за позовом Служби у справах дітей Білоцерківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2026 року позивач Служба у справах дітей Білоцерківської міської ради звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із заявою про виправлення описки в рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 травня 2025 року у справі №357/16135/24, а саме: у третьому абзаці на сторінці третій помилково вказано рік народження неповнолітнього ОСОБА_3 « ІНФОРМАЦІЯ_1 », замість « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Заявник просив суд виправити описку допущену в тексті рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 травня 2025 року у справі №357/16135/24, зазначивши правильним: « ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Ухвалою суду від 20 березня 2026 року постановлено виправити описку, допущену в рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 травня 2025 року у справі № 357/16135/24.

Після ухвалення вищевказаної ухвали судом було виявлено, що в ухвалі суду при її виготовленні була допущена механічна описка, а саме: помилково зазначено у вступній частині ухвали суду «заява відповідача ОСОБА_4 » замість правильного «заява позивача Служби у справах дітей Білоцерківської міської ради».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допушенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущена в ухвалі суду описка впливає на можливість її реалізації, а дане виправлення не змінює ухвалу та не впливає на її суть іншим чином, тому необхідно виправити в ухвалі суду виявлену механічну описку.

Керуючись ст.ст. 259-261, 269, 353 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку допущену в ухвалі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 березня 2026 року по цивільній справі №357/16135/24, а саме четвертий абзац вступної частини ухвали суду викласти в наступній редакції: "розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква заяву Служби у справах дітей Білоцерківської міської ради про виправлення описки у рішенні суду від 09 травня 2025 року по цивільній справі №357/16135/24 провадження 2/357/1240/25 за позовом Служби у справах дітей Білоцерківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,-".

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя Б. І. Кошель