Справа № 752/8373/25
Провадження № 2/752/4651/26
У Х В А Л А

17.02.2026 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Чекулаєва С.О.,

з участю секретаря Ільніцької І.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання позивача - ОСОБА_1 про проведення судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі за позвом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківстка.

ВСТАНОВИВ:

в провадженні Голосіївського районного суду міста Києва знаходиться справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 з позовними вимогами про виключення з актового запису про народження ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) відомостей про громадянина України ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), як про батька дитини.

У підготовчому судовому засіданні 17.02.2026 позивач заявив клопотання про проведення судової молекулярно-генетичної експертизи.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначено, що оскільки позивач з весни 2009 року шлюбних стосунків з відповідачем не підтримував та однією сім`єю не проживав, у нього виникли обгрунтовані сумніви, що він є батьком дітей: ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 )

Посилаючись на положення статті 103 ЦПК України позивач просить суд призначити у справі судову молекулярно-генетичну експертизу на вирішення якої поставити такі питання:

1)чи являється ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та якою є вірогідність такого батьківства?

2)чи являється ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та якою є вірогідність такого батьківства?

Проведення судової молекулярно-генетичної експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (04119, м. Київ, вул. Джонса Гарета, 5).

Суд, заслухавши думку позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, які необхідні для вирішення заявленого клопотання про призначення експертизи, вбачає підстави для його задоволення та призначення в даній справі відповідної експертизи.

Відповідно частин 1, 2, 4, 5 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з статтею 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до частин 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 2 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

В цій справі позивач просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, що позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є біологічним батьком дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Рішення щодо визнання батьківства має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства в органах реєстрації актів цивільного стану.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів.

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту батьківства.

ЄСПЛ у рішенні від 07.05.2009 в справі «Калачова проти російської федерації» (заява № 3451/05), зауважував, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

У справі «Міфсуд проти Мальти» (Mifsud v. Malta, заява № 62257/15, рішення набуло статусу остаточного 29.04.2019) ЄСПЛ повторив, що ДНК-тест це науковий метод, наявний для точного визначення батьківства дитини, а його доказове значення значно переважає будь-які інші докази, представлені сторонами для підтвердження або спростування біологічного батьківства.

У постанові Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №478/690/18 зазначено, що «висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства».

Таким чином, висновок судової молекулярно-генетичної (судово-біологічної, судово-генетичної) експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства в даній справі. Проте його необхідно оцінювати з урахуванням положень частин другої, третьої статті 89 ЦПК України, згідно з якими жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

В даному випадку, проведення вказаної експертизи необхідне для встановлення кровного споріднення між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також, суд вбачає за можливим поставити експертам наступні запитання:

1) чи являється ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та якою є вірогідність такого батьківства?

2) чи являється ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та якою є вірогідність такого батьківства?

За вказаних обставин, суд вбачає за необхідне задовольнити клопотання позивача та призначити у справі відповідну експертизу, що як наслідок забезпечить позивачу об`єктивну можливість здійснити доказування обставин, які мають значення для справи і на які він посилається як на підставу своїх вимог, а суду відповідно - встановити істину у даній справі.

Суд також враховує, що відповідно до п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України, може з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Керуючись ст. 259 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання ОСОБА_1 про проведення судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі - задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківстка судову молекулярно-генетичну експертизу.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1) чи являється ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та якою є вірогідність такого батьківства?

2) чи являється ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та якою є вірогідність такого батьківства?

Проведення судової молекулярно-генетичної експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (04119, м. Київ, вул. Джонса Гарета, 5).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за надання неправдивого висновку або відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; засіб зв`язку: НОМЕР_2 ).

Зобов`язати ОСОБА_1 на вимогу експерта з`явитися до експертної установи для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, у час, визначений експертом.

Зобов`язати ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , засіб зв`язку: НОМЕР_3 )) забезпечити, на вимогу експерта, явку до експертної установи для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, у час, визначений експертом ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що відповідно до положень ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Копію ухвали направити до Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (04119, м. Київ, вул. Джонса Гарета, 5).

На час проведення експертизи провадження у справі № 752/8373/24 (провадження № 2/752/5545/25) зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 17.02.2026.

Суддя С.О. Чекулаєв