Справа № 212/3692/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2026 року м. Кривий Ріг

Покровський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Рибкіної Н.М., за участю секретаря Ніколенко К.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом представника позивача - адвоката Прасолової Марії Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, заподіяною смертю працівника,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Покровського районного суду м. Кривого Рогу перебуває вищевказана справа.

Ухвалою суду від 17 березня 2026 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

18 березня 2026 року через систему «Електронний суд» надійшла заява представника відповідача Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» Власкіної Т.Я. про передачу заявленого позову до Господарського суду Дніпропетровської області для розгляду у справі про банкрутство Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат».

Зазначає, що 09.06.2025 Господарським судом Дніпропетровської області відкрито провадження у справі №904/2684/25 про банкрутство Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат». З огляду на вимоги Кодексу України з процедур банкрутства, а також враховуючи заявлені позивачем вимоги до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» у справі № 212/3692/26, матеріали даної справи підлягають передачі до Господарського суду Дніпропетровської області для розгляду у справі про банкрутство Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат».

Оскільки справа призначена судом до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, тому для її розгляду відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться.

Суд, розглянувши заяву відповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про таке.

Відповідно до статті 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне, а по-друге, суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа).

Водночас, відповідно до пункту 8 частини 1 статті 20 ГПК України, господарські суди розглядають, зокрема, справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

Відповідно до частини 2 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про відшкодування шкоди та/або збитків, завданих боржнику; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Частиною 3 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо спорів, зазначених у частині другій цієї статті, провадження в якій відкрито до або після відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), за ініціативою учасника справи або суду невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів, надсилаються до господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

Отже, згідно з приписами Кодексу України з процедур банкрутства, з моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника, і спеціальні норми Закону про банкрутство мають пріоритет у застосуванні при розгляді справ про банкрутство щодо інших законодавчих актів України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 січня 2020 року у справі №607/6254/15-ц виклала правовий висновок про те, що з введенням в дію Кодексу України з процедур банкрутства, розгляд всіх майнових спорів, стороною в яких є боржник у справі про банкрутство, повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи.

Інші суди, незалежно від юрисдикції, які розглядали справи за позовами до відповідача, щодо якого відкрито провадження у справі про банкрутство, після відкриття провадження в інших справах, не закривають таке провадження, а передають справу до належного суду для розгляду по суті. При цьому, таким належним судом є виключно суд господарської юрисдикції, який відкрив справу про банкрутство відповідача.

Захист таких осіб полягає у тому, що інші суди, незалежно від юрисдикції, які розглядали справи за позовами до відповідача, щодо якого відкрито провадження у справі про банкрутство після відкриття провадження в інших справах, не закривають таке провадження, а передають справу до належного суду для розгляду по суті. При цьому таким належним судом є виключно суд господарської юрисдикції, який відкрив справу про банкрутство відповідача.

Таке врегулювання процедури розгляду спорів до відповідача, щодо якого відкрито провадження у справі про банкрутство, встановлює зрозумілу і справедливу процедуру закінчення розгляду справи належним судом, дотримання принципу визначення юрисдикції справи та підсудності спорів одному господарському суду, який акумулює усі вимоги до відповідача, щодо якого порушено процедуру банкрутства.

Указане тлумачення є сталим у правовій доктрині та судовій практиці.

Аналогічні висновки висловив Верховний Суд, зокрема в постанові від 10 січня 2024 року в справі № 201/15806/15-ц (провадження № 61-5569св23).

Суд встановив, що Покровський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ухвалою від 17 березня 2026 року відкрив провадження у цивільній справі за позовом представника позивача - адвоката Прасолової Марії Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, заподіяною смертю працівника.

Провадження у господарській справі № 904/2684/25 до боржника АТ «Криворізький залізорудний комбінат» про визнання банкрутом відкрито ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 09 червня 2025 року.

З урахуванням вказаного суд дійшов висновку про наявність правових підстав для передачі цієї справи на розгляд Господарському суду Дніпропетровської області.

Керуючись ст. п. 8 ч. 1 ст. 20 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом представника позивача - адвоката Прасолової Марії Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, заподіяною смертю працівника, передати за підсудністю до Господарського суду Дніпропетровської області (місце знаходження: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, буд. 1) для подальшого розгляду в межах справи № 904/2684/25.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду з моменту підписання її суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н. М. Рибкіна