Справа № 414/1589/15-ц
Провадження 2-в/185/38/26
У Х В А Л А

19 березня 2026 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Бабія С.О., за участю секретаря судового засідання Вакули В.С., розглянувши питання відновлення втраченого судового провадження у цивільній справі № 414/1589/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25 лютого 2026 року було відкрито провадження у справі про відновлення втраченого судового провадження у цивільній справі № 414/1589/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, оскільки без наявності матеріалів справи неможливо розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АССІСТО» про заміну сторони виконавчого провадження.

Сторони по справі у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце проведення якого повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до п. 20 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України якщо суд, до юрисдикції якого відповідно до вимог процесуального закону відноситься вирішення питання про відновлення втраченого провадження, знаходиться на тимчасово окупованій території України або в районі проведення антитерористичної операції, то відновлення втраченого провадження здійснюється судом за територіальною підсудністю судових справ, визначеною згідно із Законом України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» або Законом України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції».

Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», згідно з яким режим воєнного стану введено з 24 лютого 2022 року. Термін воєнного стану продовжено та триває до цього часу.

Розпорядженням Голови Верховного суду України від 06.03.2022 № 1/0/9-22 було змінено територіальну підсудність судових справ Кремінського районного суду Луганської області на Межівський районний суд Дніпропетровської області.

Вища рада правосуддя згідно Рішення № 1589/0/15-25 від 29 липня 2025 року з 4 серпня 2025 року змінила територіальну підсудність судових справ Межівського районного суду Дніпропетровської області шляхом її передачі до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Від Кремінського районного суду Луганської області, Межівського районного суду Дніпропетровської областідо Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області матеріали цивільної справи № 414/1589/15-ц не надходили.

Відповідно до положень ч.ч. 1-2 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень автоматизованої системи збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Процедуру формування та ведення Єдиного державного реєстру судових рішень визначає Порядок ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, затверджений рішенням Вищої ради правосуддя від 19.04.2018 № 1200/0/15-18.

В Єдиному державному реєстрі судових рішень рішення Кремінського районного суду Луганської області від 28 вересня 2015 року у цивільній справі № 414/1589/15-ц наявне в електронній формі (https://reyestr.court.gov.ua/Review/51802638), а також ухвала суду від 17.02.2026 про виправлення описки (https://reyestr.court.gov.ua/Review/58030801).

Згідно з вимогами ст.ст. 488-490 ЦПК України відновленню підлягає втрачене повністю або частково судове провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито. Втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду. Заява про відновлення втраченого судового провадження подається до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Враховуючи встановлені ч. 3 ст. 493 ЦПК України обмежені строки розгляду питання про відновлення втраченого судового провадження, суд має констатувати вжиття всіх можливих заходів, направлених на відновлення втраченого судового провадження.

Відповідно до ст. 488 ЦПК України відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому ЦПК України.

Предметом відновлення є зміст втрачених процесуальних документів у конкретній цивільній справі чи їх частин, що були втрачені у цивільній справі. Об`єктом відновлення конкретний перелік відсутніх матеріалів (процесуальних документів) втрачених повністю чи частково у конкретній цивільній справі.

Згідно ч. 2 ст. 494 ЦПК України в ухвалі суду про відновлення втраченого судового провадження зазначається, на підставі яких конкретно даних, поданих до суду і досліджених у судовому засіданні, суд вважає установленим зміст відновленого судового рішення, наводяться висновки суду про доведеність того, які докази досліджувалися судом і які процесуальні дії вчинялися з втраченого провадження.

Втрачене судове провадження повинно бути точно відновлене у судовому засіданні. Натомість, у разі недостатності зібраних матеріалів для відновлення втраченого судового провадження суд відмовляє у відновленні такого провадження і роз`яснює учасникам справи право на повторне звернення з такою самою заявою за наявності необхідних документів (ч. 3 ст. 494 ЦПК України).

На підставі зібраних і перевірених матеріалів суд постановляє ухвалу про відновлення втраченого судового провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити (частина перша статті 494 ЦПК України).

При цьому, суд на підставі п. 4 ч. 5 статті 12 ЦПК сприяє встановленню фактів та обставин, необхідних для відновлення втраченого судового провадження та враховує, що під час розгляду цієї категорії справ суд не збирає та не досліджує нові докази, не робить висновків щодо правильності тверджень суду, який розглядав справу, та про обґрунтованість вимог заявника по суті раніше пред`явленого позову за втраченим судовим провадженням, тобто не здійснює судовий розгляд в його класичному розумінні, а лише виконує функцію щодо технічного відтворення раніше існуючих матеріалів провадження.

Під час розгляду справ у порядку розділу Х ЦПК України «Відновлення втраченого судового провадження» суд не збирає та не досліджує нові докази, не викладає висновків щодо правильності тверджень суду, який розглядав справу, та про обґрунтованість вимог заявника по суті раніше пред`явленого позову за втраченим судовим провадженням. У порядку розділу Х ЦПК України суд вирішує процесуальне питання щодо можливості відновлення повністю або частково втраченого судового провадження (постанова Верховного Суду від 02.04.2025 по справі № 487/1004/16-ц).

Відновлення втраченого судового провадження є гарантією забезпечення права на судовий захист у цивільному судочинстві. Застосування цього процесуального механізму в разі втрати повністю або частково судового провадження забезпечує можливість реалізації усіх складових права на судовий захист, яке не обмежується лише вирішенням справи судом, а охоплює також право на оскарження судового рішення та його виконання.

Вивчивши отримані судом матеріали, суд дійшов висновку про достатність зібраних матеріалів для часткового відновлення втраченого судового провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 488-489, 493, 494 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відновити втрачене судове провадження по цивільній справі № 414/1589/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в частині рішення Кремінського районного суду Луганської області від 28 вересня 2015 року наступного змісту:

«РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

28 вересня 2015 року м. Кремінна

Справа № 414/1589/15-ц

Провадження № 2/414/632/2015

Кремінський районний суд Луганської області

у складі: головуючий суддя Харченко Г.А.,

при секретарі Давіян С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кремінна

цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кремінського районного суду Луганської області з позовом, в якому вказав, що 3 жовтня 2011 року між відкритим акціонерним товариством «Всеукраїнський Акціонерний Банк» та відповідачем було укладено договір кредиту, відповідно до якого відповідач отримала кредит на суму 10000 грн. зі сплатою 15 відсотків річних на суму залишку. ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» зі своєї сторони умови договору виконав, надав відповідачу кредит. Відповідач в свою чергу умови виконання договору порушував, внаслідок чого виникла заборгованість 35598,76 грн., яка складається з основної заборгованості 4859,89 грн., 1686,39 грн. заборгованості по процентах, заборгованості за комісією 2975 грн., штрафу 26077,48 грн. Позивач є правонаступником кредитора та звертається до суду та прохає стягнути вищевказану заборгованість.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав, проти заочного не заперечував (а.с. 32-37).

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином (а.с. 31). Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів по справі, з постановленням заочного рішення. 28 вересня 2015 року постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов обґрунтований та підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні між сторонами виникли договірні відносини (а.с. 5-12), предметом якого стала сума 10000 грн. Відповідач умови договору не виконувала, внаслідок чого утворилася заборгованість 35598,76 грн., яка складається з основної заборгованості 4859,89 грн., 1686,39 грн. заборгованості по процентах, заборгованості за комісією 2975 грн., штрафу 26077,48 грн. (а.с. 4). Відповідач з умовами погашення кредиту була ознайомлена (а.с. 13-16).

Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Відповідно до ч. 3 ст. 549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до ч. 1 ст. 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду,якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до ч. 1 ст. 553 ЦК України за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ч. 1 ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 ст. 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.

З вищевикладеного суд приходить до висновку, що позов заявлено обґрунтовано, відповідач отримав кредит у сумі 10000 грн., ухиляється від виконання зобов`язання, своєчасно не погашає заборгованість, а тому є підстави для стягнення боргу.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 551 ЦПК України суд вважає, що можливо зменшити розмір неустойки з 26077,48 грн. до 5000 грн., оскільки, з огляду на залишок боргу в розмірі 4859,89 грн. по тілу кредиту 10000 грн., вона значно перевищує розмір збитків, що заподіяні позивачу. На підставі зазначеного загальна сума стягнення складатиме 14521,28 грн.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України судові витрати у сумі 487,20 грн. підлягають стягненню з відповідача на розрахунковий рахунок суду на користь держави, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору.

На підставі вищевикладеного, ст. ст. 16, 525,526,536, 549-551, 553, 625,629,651, 1054, 1056-1 Цивільного кодексу України та керуючись ст. ст. 10, 11, 60,88, 212-215, 224-233, 294 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» р/р № НОМЕР_2 , МФО № 380537 заборгованість на загальну суму 14521,28 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) судовий збір на суму 487,20 грн. на реквізити код ЄДРПО суду (для платника збору, для зазначенні у платіжному документі) 05381320 код класифікації доходів (ККД) 22030001 отримувач УДКСУ у Кремінському районі № доходного рахунку щодо сплати судового збору 0151 код за ЄДРПОУ отримувача коштів 37796309 МФО отримувача коштів 804013 банк отримувача коштів ГУДКСУ у Луганській області

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку протягом 10 днів з дня проголошення судового рішення до апеляційного суду Луганської області через Кремінський районний суд.

Суддя: Г.А. Харченко»

Відновити втрачене судове провадження по цивільній справі № 414/1589/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в частині ухвали Кремінського районного суду Луганської області від 17 лютого 2016 року наступного змісту:

«У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

17 лютого 2016 р. м. Кремінна

Справа № 414/1589/15-ц

Провадження № 2/414/632/2015

Кремінський районний суд Луганської області

у складі головуючого судді : Харченка Г.А.

при секретарі Реутовій О.І.,

розглянувши в приміщенні суду Кремінського району цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Кремінським районним судом Луганської області 28 вересня 2015 року позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволені повністю.

При перевірці цивільної справи встановлено, що в прізвищі відповідача допущено помилку, а саме вказано як ОСОБА_2 , хоча в дійсності її прізвище є ОСОБА_3 .

Сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

Оскільки неявка сторін не перешкоджає розгляду справи за відсутності сторін та третіх осіб.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність виправлення допущеної описки в судовому рішенні на підставі наступного.

Судом було допущено описку в судовому рішення (а.с. 39-40), а саме невірно зазначено прізвище відповідача ОСОБА_2 , хоча дійсне її прізвище є ОСОБА_3 (а.с. 17-20).

Відповідно до ч. 1 ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Тому описка підлягає виправленню.

Керуючись ст.ст. 219, 293-294 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Виправити допущену описку в рішенні Кремінського районного суду від 28 вересня 2015 року по справі № 414/1589/15-ц провадження № 2/414/632/2015, а саме вказати, що прізвище відповідача в рішення є ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Г.А. Харченко»

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена шляхом подання до Дніпровського апеляційного суду апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя С.О. Бабій