Справа № 683/24/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 року м. Старокостянтинів

Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області

в складі головуючого суддя Бондарчук Л.А.

з участю секретаря Поважнюк Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Старокостянтинові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

В січні 2026 року представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Козак І.О. звернувся в суд з позовом до Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна сестра ОСОБА_2 . Вона є єдиною спадкоємицею другої черги до майна померлої за законом. Мати та батько позивачки ОСОБА_1 та спадкодавці ОСОБА_2 померли раніше, а своїх дітей ОСОБА_2 не мала. Після смерті сестри позивачка провела її поховання та забрала до себе усі документи на майно спадкодавця.Однак протягом встановленого законом шестимісячного строку позивачка не подала заяву про прийняття спадщини згідно ст.1269 ЦК України з поважних причин у зв`язку із відсутністю коштів, оскільки вона тривалий час хворіла, а також з 24 лютого 2022 року на території України оголошено військовий стан у зв?язку зі збройною агресією російської федерації, а тому фактично стан війни перешкоджав позивачці подати заяву про прийняття спадщини.

Вказані обставини просить визнати поважними причинами пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подачі нотаріусу такої заяви.

Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 12 січня 2026 року у даній справі відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 12 лютого 2026 року підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача адвокат Козак І.О. подав до суду заяву про розгляд справи у відсутності позивачки та представника, просив позов задоволити.

Представник відповідача Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області, подав заяву про розгляд справи у відсутності представника та про визнання даного позову.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . На день своєї смерті ОСОБА_2 проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась.

31 жовтня 2025 року державним нотаріусом Старокостянтинівської державної нотаріальної контори Заворотною Т.В. було відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 через пропуск нею строку для прийняття спадщини.

Зазначені обставини підтверджуються: свідоцтвом про смерть ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 , виданим 04 листопада 2021 року Старокостянтинівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі Хмельницької області центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький); свідоцтвом про народження позивачки серії НОМЕР_2 від 03 березня 1972 року; Витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 83089649 від 31 жовтня 2025 року згідно якого спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 не заводилась; листом відмовою завідувача Старокостянтинівської державної нотаріальної контори Заворотної Т.В. №1595/01-16 від 31 жовтня 2025 року у прийнятті заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно частини 1 статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно зі статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Частиною 1 статті 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження №61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі №750/262/20 (провадження №61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі №145/148/20 (провадження №61-16153св20).

Відповідно до роз`яснень, даних у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 на час відкриття спадщини разом із спадкодавицею ОСОБА_2 не проживала, а також у визначений законом шестимісячний строк з часу відкриття спадщини (з 31 жовтня 2021 року по 31 жовтня 2025 року) не зверталась до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосується періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (постанови Верховного Суду від 11 липня 2022 року у справі № 650/48/20, від 27 квітня 2023 року у справі №750/13008/21, від 14 лютого 2024 року у справі № 754/3327/22).

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті рідної сестри ОСОБА_2 , посилаючись на її пропуск із поважних причин. Зокрема, зазначала, що у встановлений законом строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті рідної сестри через хворобу, а також збройну агресію російської федерації проти України та оголошення у зв`язку з цим військового стану в Україні.

Вбачається, що спадщина після смерті ОСОБА_2 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , а через 4 місяці, тобто 24 лютого 2022 року розпочалась повномасштабна військова агресія росії проти України. Тому, суд не може залишити поза увагою той факт, що значна частина встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 припала на початок повномасштабної військової агресії росії проти України, черговий етап якої розпочався 24 лютого 2022 року, а позивачка мешкає у м.Старокостянтинів Хмельницької області, яке у перші місяці війни піддавалось щоденним масованим ракетним обстрілам, у зв`язку із чим більшість мешканців міста змушені були залишити своє місце проживання та евакуюватись у більш безпечні місця.

Вказана обставина, на яку посилається позивачка є загальновідомою обставиною, а тому, суд дійшов висновку, що причини, вказані позивачкою, є тими непереборними обставинами, які перешкоджали їй протягом шести місяців з часу відкриття спадщини звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері.

Аналогічних висновків дійшов також Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 березня 2024 року у справі №545/1231/23 (провадження №61-16142св23)

Принцип «пропорційності» пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства,все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства.

Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі №681/203/17-ц, від 01 червня 2020 року у справі №185/777/17.

Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявниці в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд дійшов висновку про наявність підстав для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її рідної сестри ОСОБА_2 , терміном у три місяці.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 264-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Баглаї Хмельницького району Хмельницької області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Відповідач: Старокостянтинівська міська рада Хмельницької області, місцезнаходження: вул. Острозького, 41, м. Старокостянтинів, Хмельницької області, .

Суддя