Справа №707/1162/26
Провадження №2/707/1132/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2026 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області в особі судді Волкової Н.С., розглянувши в приміщенні суду в м. Черкаси позовну заяву ОСОБА_1 до Будищенської сільської ради про звернення стягнення на майно, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з позовною заявою до до Будищенської сільської ради про звернення стягнення на майно.

Розглянувши подану заяву, суд вважає за необхідне залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Суд звертає увагу на те, що позивачем у позовній заяві не вказано ціну позову.

Із прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить звернути стягнення на предмет іпотеки житловий будинок з господарськими спорудами та земельну ділянку.

Однак, позивач в порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України не надав звіт про оцінку майна земельної ділянки, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору станом на момент звернення з вказаним позовом до суду.

Доданий до позовної заяви висновок про ринкову вартість від 18.02.2026 підтверджує вартість лише житлового будинку станом на момент видачі цього документу.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зі змісту ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2026 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3328 грн.

Згідно з пп. 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем на підтвердження сплати судового збору надано квитанцію на суму 2480 грн, однак до встановлення ціни позову суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Відтак позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом надання відомостей, які б підтверджували дійсну реальну вартість земельної ділянки на день звернення до суду, зазначити реальну ціну позову та надати квитанцію про сплату судового збору з урахуванням дійсної вартості майна.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суд вважає, що вищевказану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 258, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Будищенської сільської ради про звернення стягнення на майно - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення зазначених недоліків строк тривалістю десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява буде йому повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Н. С. Волкова