УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" лютого 2026 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді Шаренко С.Л.,

за участю секретаря Реуцькій Н.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розподіл житлового будинку в натурі та встановлення порядку користування земельною ділянкою, -

УСТАНОВИВ:

12.09.2019 ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просила суд розділити житловий будинок з прибудованими та надвірними будівлями, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_1 в окремий об`єкт нерухомості приміщення і будівлі відповідно до її загальної частки у праві власності на будинок з урахуванням фактичного порядку користування; встановити порядок користування земельною ділянкою площею 6,44 га по АДРЕСА_1 , відповідно часток співвласників у парві власності на житловий будинок з надвірними будівлями, з урахуванням фактичного порядку користування.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву з проханням залишення позовної заяви без розгляду з тих підстав, що позивач та її представник систематично не з`являються в судові засідання.

Позивач ОСОБА_1 та її представник в судове засідання не з`явились в сьомий раз, про день та час розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, шляхом отримання смс-повідомлення, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, про день та час підготовчого судового засідання повідомлялась судом належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

У статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що: «учасник справи має право: брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою. Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що: «залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача позивачем подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 лютого 2022 року в справі № 201/13532/15-ц (провадження № 61-17821св21) зазначено, що: «причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Враховуючи викладене, суди попередніх інстанцій встановивши, що позивач будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи в суді першої інстанції не з`явився у судові засідання, призначені на 27 листопада 2017 року та 05 лютого 2018 року, і не надіслав заяву до суду про розгляд справи за його відсутності, дійшли обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду, правильно застосувавши положення статей 223, 257 ЦПК України».

Викладені вище позиції Верховного Суду узгоджуються з позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.07.2023 у справі № 755/20634/21.

Судом встановлено, що ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11.04.2025 року відновлено провадження у справі у зв`язку з надходженням до суду висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи №23477/2314/2315 від 24.02.2025. Призначене підготовче судове засідання на 14.05.2025 року.

Підготовче судове засідання, призначене на 14.05.2025 року проведено не було у зв`язку з неявкою в судове засідання належним чином повідомлених позивача та представника позивача. Розгляд справи відкладено на 18.06.2025 року.

В підготовче судове засідання, призначене на 12 год. 18.06.2025 року належним чином повідомлені позивач та представник позивача також не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, заяв про відкладення судового засідання або про неможливість явки в підготовче судове засідання до суду не надали. Розгляд справи відкладено на 16.07.2025 року.

В підготовче судове засідання, призначене на 10 год. 16.07.2025 року належним чином повідомлені позивач та представник позивача також не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, заяв про відкладення судового засідання або про неможливість явки в підготовче судове засідання до суду не надали. Розгляд справи відкладено на 16.09.2025 року.

16.09.2025 року від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бакшеєвої А.В. до суду надійшла заява про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції, разом з тим, просила відкласти підготовче судове засідання, яке призначене на 16.09.2025 року. У зв`язку з вищевикладеним, розгляд справи відкладено на 14 год. 14.10.2025 року.

В підготовче судове засідання, призначене на 14 год. 14.10.2025 року позивач та її представник не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, заяв про відкладення судового засідання або про неможливість явки в підготовче судове засідання до суду не надали.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.10.2025 року цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розподіл житлового будинку в натурі та встановлення порядку користування земельною ділянкоюпризначено до розгляду у судове засідання, призначене на 10 годину 13.11.2025 року.

15.10.2025 року до суду від представника позивача адвоката Бакшеєвої А.В. надійшло клопотання, в якому представник зазначила, що в призначене на 14 год. 14.10.2025 року засідання вона не змогла підключитись, у зв`язку з некоректною роботою підсистеми «Електронний суд».

13.11.2025 року від представника позивача адвоката Бакшеєвої А.В. до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 10 год. 13.11.2025 року на іншу дату, у зв`язку із зайнятістю представника позивача в іншому засіданні під час допиту клієнта в адміністративному провадженні.

У зв`язку з вищевикладеним, розгляд справи відкладено на 11 год. 09.12.2025 року.

09.12.2025 року до суду від представника позивача адвоката Бакшеєвої А.В. надійшло клопотання про повернення до стадії підготовчого судового засідання у зв`язку з необхідністю подати до суду уточнену позовну заяву в урахуванням висновку експерта.

У зв`язку з вищевикладеним, розгляд справи відкладено на 10 год. 20.01.2026 року.

В судове засідання, призначене на 10 год. 20.01.2026 року позивач та її представник не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, заяв про відкладення судового засідання або про неможливість явки в судове засідання до суду не надали. Розгляд справи відкладено на 05.02.2026 року.

В судове засідання, призначене на 10 год. 05.02.2026 року позивач та її представник знов не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, заяв про відкладення судового засідання або про неможливість явки в судове засідання до суду не надали.

Отже, суд визнає поважною причину неявки позивача ОСОБА_1 та її представника адвоката Бакшеєвої А.В., в судові засідання, призначені на 16.09.2025 та 13.11.2025 року. Неявку позивача ОСОБА_1 та її представника адвоката Бакшеєвої А.В. в судові засіданні, призначені на 14.05.2025, 18.06.2025, 16.07.2025, 14.10.2025, 20.01.2026, 05.02.2026 суд визнає без поважних причин та розцінює як небажання підтримувати заявлені позовні вимоги.

Враховуючи зазначене, а також предмет позову, суд приходить до висновку, що неявка позивача та/або його представника перешкоджає розгляду даної справи, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду, відповідно пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Зазначені висновки суду також узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 по справі № 9901/278/21.

При цьому суд зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду, як наслідок повторної неявки позивача та/або його представника забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

На підставі наведеного, керуючись статтями 257, 258, 260-261 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розподіл житлового будинку в натурі та встановлення порядку користування земельною ділянкою залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позовну заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2024.

Суддя С.Л. Шаренко