Справа № 766/2831/26
УХВАЛА

про залишення позову без руху

17.03.2026р. суддя Херсонського міського суду Херсонської області Зуб І.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Олешківської міської ради, третя особа: П`ята Львівська державна нотаріальна контора Львівської області про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, про визнання права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду із вказаним позовом через систему «Електронний Суд».

Під час вирішення питання про відкриття провадження встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Ціна позову не зазначена представником позивача в позовній заяві. Необхідно зазначити ціну позову, згідно до звіту про оцінку майна, який не долучений до справі.

Відповідно до п.2 ч.1ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України №358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

До позовної заяви не долучено інформації про вартість нерухомого майна (будинку та земельної ділянки) станом на дату звернення до суду з позовними вимогами.

Суд звертає увагу про можливість оцінки майна без доступу до такого.

Для визначення ціни позову позивачу слід долучити до позовної заяви оцінку вартості майна, станом на час звернення до суду, чи інший доказ про його вартість та визначити дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України, та розрахувати суму судового збору, яка підлягає сплаті.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до визначеної ціни позову підлягає сплаті судовий збір, згідно правил, встановлених пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно п. 1.1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином позивачу необхідно надати докази оплати судового збору, відповідно до ціни позову за позовну вимогу майнового характеру відповідно до оцінки майна на час звернення до суду та відомості про оцінку майна, з урахуванням коефіцієнту 0,8 при подання позову через Електронний суд.

Згідно частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1331,20 гривень.

Таким чином підлягає сплаті судовий збір у сумі 1064,96 грн. (з урахуванням коефіцієнту 0,8) на актуальний рахунок, вказаний на офіційному сайті суду (судова влада), про сплату якого необхідно надати квитанцію.

Так позивачу необхідно надати докази сплати судового збору за позовні вимоги майнового характеру (після визначення ціни майна) та немайнового характеру.

Посилання представника позивача на п. 21 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», як на підставу для звільнення від судового збору є необґрунтованим, оскільки помилка у правовстанолюючому документі, про яку вказано в позові, виникла у 1993 році, тобто до початку збройної агресії рф, й відповідно позивач бажає реалізувати свої спадкові права, перешкодою для чого є розбіжності в написання прізвища спадкодавця у свідоцтві про смерть та в свідоцтві про право на житло. Таким чином, факт знаходження майна на тимчасово окупованій території, в даному випадку не є підставою самостійною для звернення до суду, оскільки підстави позову, не відповідають умовам, визначеним в п. 21 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» й відповідно відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Позивачу необхідно усунути недоліки, з дотриманням вимог зазначених у цій ухвалі.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. 175,177,185 ЦПК України суддя,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Олешківської міської ради, третя особа: П`ята Львівська державна нотаріальна контора Львівської області про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, про визнання права власності на нерухоме майно- залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяІ. Ю. Зуб