Провадження № 2-во/183/172/25
У Х В А Л А

24 лютого 2026 року м. Самар Дніпропетровської області

Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Майної Г. Є., розглянувши у письмовому провадженні в приміщені суду питання про виправлення описки в рішенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволено. Шлюб, укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 13 березня 1999 року виконкомом Василівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, актовий запис № 03, - розірвано. Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 змінено на « ОСОБА_3 ».

Через канцелярію суду надійшла заява ОСОБА_1 , у якій остання просила виправити описку в рішення суду щодо зміни прізвища останньої, оскільки судом помилково зазначено «Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 змінено на « ОСОБА_3 », замість вірного «Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 не змінювати на « ОСОБА_3 ».

Заява розглянута без виклику сторін у порядку письмового провадження, оскільки суд не вбачає підстав для ініціювання питання про внесення виправлень в судовому засіданні за участі представників.

Суд, дослідивши надану заяву та матеріали цивільної справи дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Як роз`яснено в п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», при вирішенні питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Під загальним поняттям «описка» розуміється неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Верховний Суд, в постанові від 14 січня 2019 року у справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Судом установлено, що в тексті рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2024 року, було допущено описки, а саме помилково вказано: у тринадцятому абзаці мотивувальної частини рішення «Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище на « ОСОБА_4 », після розірвання шлюбу просить відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 », замість вірного «Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище на « ОСОБА_4 », після розірвання шлюбу просить не відновлювати їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 », а також у третьому абзаці резолютивної частини рішення «Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 змінити на « ОСОБА_3 », замість вірного «Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 не змінювати на дошлюбне « ОСОБА_3 ».

Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.

Поряд з цим, суд зауважує, що допущені описки є технічними, їх виправлення не впливає на суть прийнятого рішення у цивільній справі № 183/10965/23.

На підставі наведеного, для уникнення всякого роду сумнівів і протиріч, які можуть виникнути при виконанні рішення суду, суд доходить висновку, що зазначені опискі є очевидними і підлягають виправленню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 269 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 - про виправлення описки в рішенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Виправити описки, допущені у мотивувальній та резолютивній частинах рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Викласти тринадцятий абзац мотивувальної частини рішення у такій редакції:

«Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище на « ОСОБА_4 », після розірвання шлюбу просить не відновлювати їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Викласти третій абзац резолютивної частини рішення у такій редакції:

«Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 не змінювати на дошлюбне « ОСОБА_3 ».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів, починаючи з наступного за днем складення ухвали суду.

Ухвала суду складена і підписана 24 лютого 2026 року.

Суддя Г.Є. Майна