У Х В А Л А

23 березня 2026 року м. Кропивницький

справа № 390/2294/25

провадження № 22-ц/4809/916/26

Кропивницький апеляційний суд у складі судді Письменного О.А., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Кропивницького районного суду Кіровоградської області від 30 січня 2026 року, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Кропивницького районного суду Кіровоградської області від 30 січня 2026 року задоволено частково позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Не погодившись із зазначеним рішенням суду, представник скаржника подала апеляційну скаргу в електронній формі через систему Електронний Суд.

При вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження у справі апеляційним судом встановлено, що апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, а саме до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

При цьому, в апеляційній скарзі міститься клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги. Клопотання мотивовано тим, що її матеріальне становище є вкрай складним та не може одноразово сплатити судовий збір у повному обсязі.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Долучена до апеляційної скарги довідка про доходи від 28.11.2025 містить лише інформацію про отриману ОСОБА_1 заробітну плату за період з червня 2025 року по листопад 2025 року. Натомість на підтвердження майнового стану, як визначає закон, заявником має бути подано відомості про сукупний дохід за попередній календарний рік. Таких доказів суду не надано.

За таких обставин, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Так, частиною 2 статті 133 ЦПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3028 грн.

Згідно з п/п 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою судовий збір складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (п/п 1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

При цьому, ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже при поданні апеляційної скарги скаржнику необхідно було сплатити (4542грн х 0,8) 3633,60 грн.

Судовий збір за подання апеляційної скарги має бути перераховано або внесено до ГУК у Кіров. обл./тг м.Кропивн/ 22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку отримувача: UA0011567, код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: *;101;________; Судовий збір за позовом __, Кропивницький апеляційний суд.

На підтвердження сплати судового збору до Кропивницького апеляційного суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, у відповідності з якою, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення або розстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кропивницького районного суду Кіровоградської області від 30 січня 2026 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду О.А. Письменний