Баранівський районний суд Житомирської області
Справа № 273/154/24
Провадження № 2/273/49/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2026 року Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Бєлкіної Д.С., при секретарі судових засідань Стаднюк В.В., з участю представника позивача адвоката Кушнірука В.М., представника відповідача адвоката Рудика В.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Баранівка в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів.

Провадження у справі відкрито ухвалою судді Баранівського районного суду Житомирської області Самойленко Л.М. від 05.03.2024 року.

14.01.2025 року за результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану цивільну справу передано на розгляд судді Бєлкіній Д.С.

Ухвалою судді Баранівського районного суду Житомирської області від 12.03.2025 року справу прийнято до провадження судді та призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

За клопотанням представника позивача адоката Кушнірука В.М. у судовому засіданні 09.05.2025 року було оголошено перерву для уточнення позовних вимог.

04.08.2025 року до суду надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_1 , в якій остання просила стягнути з відповідача заборгованість по аліментах та неустойку зі сплати аліментів, оскільки рішенням Королівства Данії стягнуто аліменти з ОСОБА_2 на утримання дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , але аліментів вона не отримує.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Кушнірук В.М. підтримав уточнену позовну заяву, просив її задовольнити, разом з тим просив змінити спосіб стягнення аліментів, визначених судовим наказом Баранівського районного суду Житомирської області від 20.09.2021 року, з частки від заробітку на тверду грошову суму, оскільки відповідач має посвідку на проживання в Данії, а згідно законодавства Данії аліменти мають стягуватися в твердій грошовій сумі. Також пояснив, що судовий наказ Баранівського районного суду Житомирської області від 20.09.2021 року позивачкою на примусове виконання не пред`являвся, з приводу його виконання на території Королівства Данії позивачем було направлено лист до Міністерства юстиції України, але відповіді на даний час не має. Про існування рішення Королівства Данії від 29.08.2024 року йому та позивачці наразі відомо, позивачка його не оскаржувала.

В судовому засіданні представник відповідача адвокат Рудик В.Р. заперечив щодо уточнених вимог позивача, вважає, що позивачем змінено предмет позову та його підстави, а також порушено процесуальний строк їх подачі. З приводу всіх питань, які виникають у позивачки з приводу оплати аліментів та будь-якої додаткової інформації, то Сімейним судом Данії у своєму рішенні від 29.08.2024 року для ОСОБА_1 роз`яснено куди і яким чином вона може звернутися. Вважає, що в даній справі відсутній предмет позову, оскільки питання стягнення аліментів між сторонами вирішено, їх стягнено у твердій грошовій сумі згідно рішення Сімейного суду Данії від 29.08.2024 року, а подвійного стягнення аліментів бути не може. Крім того, у рішенні Сімейного суду Данії від 29.08.2024 року вказано про те, що дане рішення замінює рішення України від 20.09.2021 року. Зазначив, що підтримує клопотання, надане раніше іншому складу суду по даній справі про закриття провадження у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Зміна позивачем підстав і предмета позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива.

Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача. Зміна підстави позову означає зміну обставин, якими позивач обґрунтовує свою вимогу до відповідача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача (постанова Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19).

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається (п.7.42 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15).

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 в справі №916/1764/17.

Відповідно до предмету первісного позову, позивачем ОСОБА_1 пред`явлено позов до відповідача ОСОБА_2 з вимогою про зміну способу стягнення аліментів, визначених судовим наказом Баранівського районного суду Житомирської області від 20.09.2021 року .

Виходячи зі змісту заяви про зміну предмету позову, позивачем ОСОБА_1 фактично пред`явлено позов до відповідача ОСОБА_2 про стягнення із відповідача на користь позивачки заборгованість по аліментах та неустойку зі сплати аліментів, які визначені рішенням Сімейного суду Данії від 29.08.2024 року, в обгрунтування якого наводяться нові обставини, а також підстави, передбачені Сімейним кодексом України.

Виходячи з предмету спору та суб`єктного складу сторін, суд відмовляє у прийнятті заяви про зміну предмету позову, яка подана позивачем, оскільки на переконання суду, у цьому разі має місце одночасна зміни предмета та підстав позову, у зв`язку з чим фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом, що суперечить положенням ч. 3 ст. 49 ЦПК України.

Враховуючи те, що чинний ЦПК України не передбачає одночасної зміни предмету та підстав позову, суд вважає, що заява про зміну предмету позову не може бути прийнята в даному провадженні, оскільки, по-суті, позивачем поданий інший позов з іншого предмету та підстав.

Що стосується клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета позову, то суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що згідно рішення Сімейного суду від 29.08.2024 року ОСОБА_2 зобов`язано сплачувати починаючи з 01.08.2022 року на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти, що складаються з базової сум , яка зафіксована на рівні 1/2 стандартної ставки аліментів на дитину ( 2022 рік - стандартна ставка становить 1,460 данських крон на датину на міяць, 2023 рік - 1,500, 2024 рік - 1,548) і додаткової виплати, яка становить 167 данських крон на місяць у 2022 році, 172 данських крон на місяць у 2023 році та 178 данських крон на місяць у 2024 році. Базові розміри та надбавки регулюються щороку 1 січня. Сімейний суд Данії постановив, що його рішення замінює рішення України від 20.09.2021 року. Аліменти виплачуватимуться з 01.08.2022 року. Також роз`яснено для ОСОБА_5 про те, що у випадку незгоди з оплатою, платіж необхідно вимагати в Установі з питань виплат у Данії.

Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Так, прийняттям рішення Сімейним судом Данії про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , оскільки ОСОБА_6 проживає та працює на території Данії, та зазначення про те, що дане рішення замінює рішення України від 20.09.2021 року, фактично вирішено питання стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей сторін в твердій грошовій сумі, про що і просила у своїй позовній заяві позивачка. Крім того, позивачка погодилася з рішенням Сімейного суду Данії і не оскаржувала його, що підтвердив в судовому засіданні представник позивача.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Керуючисьст.ст.49, 255,258, 260 -261,353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В прийнятті заяви представника позивача - адвоката Кушнірука В.М. про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів - відмовити.

Клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі задовольнити.

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів .

Роз`яснити, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала суду в частині закриття провадження у справі може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали, в іншій частині оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 18.02.2026 року

Суддя Бєлкіна Д.С.