Справа №463/3794/25
Провадження №2/463/185/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2026 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Нора Н.В.

секретаря судового засідання - Заверухи О.Б.,

позивача - ОСОБА_1

представника позивачів ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданнів залі в порядку загального позовного провадження в м. Львові справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про визнання права власності на земельну ділянку, -

ВСТАНОВИВ:

В проваджені Личаківського районного суд м. Львова перебуває вище вказана позовна заява.

Ухвалою Личаківського районного суд м. Львова від 05.02.2026 року підготовче провадження у ваказаній цивільні справі закрито та призначено до судового розгляду.

У судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 , представник позивачів ОСОБА_2 , представник відповідача - ОСОБА_3 .

Представником відповідача ОСОБА_3 було заявлено клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження з підстав, що в позовній заяві позивачі доводять до відома суду те, що ОСОБА_7 помер, спадкова справа після нього не заводилась, проте його спадкоємцем є ОСОБА_6 (відповідач у справі), яка була зареєстрована з померлим за однією адресою. В той же час, позивачі не надають до суду доказів обставин, на які посилаються в позові, а саме наявності чи відсутності відкритої спадкової справи після ОСОБА_7 та не просять суд витребувати такі докази. Хоча вказані обставини мають суттєве значення для повного та всебічного розгляду справи. Зазначила, що у відзиві на позов представником відповідача також зазначалося про те, що справа не може бути вирішена без встановлення спадкоємців після ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_7 є спадкоємцем за заповітом після ОСОБА_8 та мав успадкувати 1/2 всього належного їй майна, у тому числі, і частку у спірній земельній ділянці. Отже, як було зазначено мною у відзиві на позовну заяву, необхідно вирішити питання про встановлення кола спадкоємців після ОСОБА_7 та залучення відповідних осіб до участі у справі, так як йому мали б належати 1/8 частина будинку АДРЕСА_1 та 1/2 будинку АДРЕСА_1 та 1/8 земельної ділянки площею 600 кв.м., яка належала його матері ОСОБА_8 .

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 своє клопотання підтримала просила задоволити.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечив, просив суд відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши подану зустрічну позовну заяву, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі Жоффре де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року).

Разом з тим, згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Слід звернути увагу на те, що позивачами пред`явлено вимогу про визнання права власності на 1/8 земельної ділянки площею 0,358 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за ОСОБА_7 .

В позовній заяві позивачі доводять до відома суду те, що ОСОБА_7 помер, спадкова справа після нього не заводилась, проте його спадкоємцем є ОСОБА_6 (відповідач у справі), яка була зареєстрована з померлим за однією адресою.

В той же час, позивачі не надають до суду доказів обставин, на які посилаються в позові, а саме наявності чи відсутності відкритої спадкової справи після ОСОБА_7 та не просять суд витребувати такі докази. Хоча вказані обставини мають суттєве значення для повного та всебічного розгляду справи.

Отже, суд вбачає необхідність вирішити питання про встановлення кола спадкоємців після ОСОБА_7 та залучення відповідних осіб до участі у справі, так як йому мали б належати 1/8 частина будинку АДРЕСА_1 та 1/2 будинку АДРЕСА_1 та 1/8 земельної ділянки площею 600 кв.м., яка належала його матері ОСОБА_8 .

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, про необхідність повернення до підготовчого провадження по справі у зв`язку з необхідністю вирішити питання про встановлення кола спадкоємців після ОСОБА_7 та залучення відповідних осіб до участі у справі, так як йому мали б належати 1/8 частина будинку АДРЕСА_1 та 1/2 будинку АДРЕСА_1 та 1/8 земельної ділянки площею 600 кв.м., яка належала його матері ОСОБА_8 .

Щодо клопотання про витребування доказів суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно з ст. 8 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо. Нотаріус та особи, зазначені устатті 1 цього Закону, а також помічник нотаріуса зобов`язані зберігати нотаріальну таємницю, навіть якщо їх діяльність обмежується наданням правової допомоги чи ознайомленням з документами і нотаріальна дія або дія, яка прирівнюється до нотаріальної, не вчинялась. Довідки про вчинені нотаріальні дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса, видаються нотаріусом виключно фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії. У разі смерті особи чи визнання її померлою такі довідки видаються спадкоємцям померлого.

Отже самостійно сторони не можуть отримати такі відомості, якщо вони не є спадкоємцями ОСОБА_7 .

Вивчивши матеріали справи, заяву, та врахувавши те, що питання про встановлення кола спадкоємців після ОСОБА_7 та залучення відповідних осіб до участі у справі, враховуючи, що самостійно сторони не можуть отримати такі відомості, якщо вони не є спадкоємцями ОСОБА_7 , надання можливе лише на підставі ухвали суду, суд вважає за необхідне витребувати в витребувати з Личаківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (, адреса: вул. Зелена 77, м. Львів, 79017) витяг з актового запису про смерть ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ., витребувати з Четвертої Львівської державної нотаріальної контори (, адреса: вул. Зелена, 2, м. Львів, 79017) інформацію, чи заводилася спадкова справа після ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , якщо так, то витребувати завірену належним чином копію вказаної спадкової справи.

Керуючись ст.ст.52-54, 84,189-200,247,353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача, адвоката Боднар Ю.М. задоволити.

Повернутися до стадії підготовчого провадження у справі №463/3794/25 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про визнання права власності на земельну ділянку.

Витребувати з Личаківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (, адреса: вул. Зелена 77, м. Львів, 79017) витяг з актового запису про смерть ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Витребувати з Четвертої Львівської державної нотаріальної контори (, адреса: вул. Зелена, 2, м. Львів, 79017) інформацію, чи заводилася спадкова справа після ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , якщо так, то витребувати завірену належним чином копію вказаної спадкової справи.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ст.ст. 143-148 ЦПК України.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Нор Н.В.