Справа №:755/2101/26
Провадження №: 2/755/3441/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" лютого 2026 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гончарук В.П., перевіривши виконання вимог ст. ст. 27, 28 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

У С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Частиною 1 статті 27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Позивачем у позовній заяві адресою свого місця проживання зазначено: АДРЕСА_1 .

Адресою місця проживання відповідача зазначено: АДРЕСА_2 .

Вирішуючи питання підсудності позовної заяви Дніпровському районному суду м. Києва, суд приймає до уваги наступне.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені в частині 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

При вирішенні питання про прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд повинен перевірити належність справи до його юрисдикції (предметної та суб`єктивної) та підсудності (територіальної юрисдикції).

Територіальна юрисдикція визначається колом цивільних справ у спорах, вирішення яких віднесено до повноваження суду першої інстанції.

Розгляд справи судами з порушенням правил підсудності є порушенням пункту 1 ст. 6 Конвенції, оскільки такі суди не є встановленими процесуальним законом для такого розгляду (висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2018 року у справі № 369/238/15-ц).

Судом на виконання вимог ч. ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України з метою з`ясування зареєстрованого місця проживання відповідача та підсудності справи здійснено запит до Єдиного державного демографічного реєстру.

Як убачається із інформації про задеклароване/зареєстроване місце проживання особи № 145366600 від 11.02.2026, наданої Відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької РДА, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Жодних доказів щодо підсудності позовної заяви Дніпровському районному суду м. Києва, зокрема, з підстав визначених нормою ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позивачем не надано.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно положень ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Беручи до уваги те, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу подана до Дніпровського районного суду м. Києва з порушенням правил підсудності, справа підлягає передачі для розгляду за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва, як місцевого суду юрисдикція якого поширюється на територію зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_2 .

За викладених обставин, керуючись ст. ст. 19, 27, 28, 31, 32, 260, 353 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Цивільну справу № 755/2101/26 (провадження № 2/755/3441/26) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 12.02.2026.

Суддя