БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 361/2049/26
провадження № 2/361/997/26
УХВАЛА

12 березня 2026 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Великодимерська селищна рада Броварського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно,-

в с т а н о в и в:

У лютому 2026 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшла зазначена позовна заява ОСОБА_1 , в якій позивач просить визнати за ним право власності на 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями, за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за заповітом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що вказана позовна заява не відповідає вимогам законодавства та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, позовні вимоги про визнання права власності, витребування або повернення майна, виділ у натурі частки майна є майновими, оскільки за своєю правовою природою пов`язані з підтвердженням прав на майно (постанова ВС від 24.01.2018 року у справі № 916/1220/17, ухвала ВС від 04.03.2019 року у справі № 923/441/18, ухвала ВС від 30.03.2023 року у справі № 591/3750/20).

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Таким чином, належними доказами на підтвердження вартості майна, з якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом саме на дату подання позову до суду), дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

Позивачем у позовній заяві зазначена ціна позову у розмірі 117 377 гривень, що відповідає вартості спірного будинку, вказаній у технічному паспорті на будинок, виготовленому у 2012 році.

Однак, позивачем не надано доказів щодо вартості спірного нерухомого майна станом на час звернення до суду з позовом.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оскільки заявлені позивачем вимоги є вимогами майнового характеру, судовий збір має бути сплачений відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» за ставками судового збору, що встановлені для позову майнового характеру, виходячи з ціни позову, яка визначається вартістю майна, якого стосуються позовні вимоги.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позову майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1331,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (16 640 грн.)

Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік», зокрема статтею 7, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року встановлено у розмірі 3328 грн.

При подачі позову до суду позивачем долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1331,50 гривень.

З огляду на відсутність доказів щодо вартості спірного житлового будинку станом на час пред`явлення позову до суду, 24.02.2026, суд не має можливості перевірити правильність сплати позивачем суми судового збору.

За наведених обставин, позивачу ОСОБА_1 необхідно надати до суду докази щодо вартості спірного нерухомого майна станом на час звернення до суду з позовом, доплатити судовий збір, виходячи з дійсної ринкової вартості спірного будинку (у разі необхідності) та долучити до матеріалів справи оригінал квитанції про таку сплату.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, та керуючись ч. 1 ст. 185, ст. ст. 260, 261 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10-ти днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Наталія ПЕТРИШИН