Справа № 386/213/26
Провадження № 2/386/91/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12 лютого 2026 року селище Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області

Гут Ю. О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірваня шлюбу

встановив:

До Голованівського районного суду Кіровоградської області 11.02.2026 року надійшла поштою позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому він просив постановити рішення, яким розірвати між ними шлюб, що зареєстрований 28 серпня 1996 року Голованівським районним відділом РАГС Кіровоградської області, актовий запис № 33 .

В позовній заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» у зв`язку з наявністю у нього статусу учасника бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 .

Ознайомившись із матеріалами справи, вважаю, що позов слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 4 статті 177ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із пунктом 13 частини першоїстатті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановленіЗаконом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Статтею 22 цього Закону визначено, що особи, на яких поширюється його дія, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений устатті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Питання щодо звільнення учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності, Героїв України від сплати судового збору розглянуто Великою Палатою Верховного Суду у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), за результатом розгляду якої 09 жовтня 2019 року прийнято постанову.

За змістом викладеного у вказаній постанові правового висновку, учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору в усіх судових інстанціях виключно у справах, що стосуються їх соціального і правового захисту.

До такого ж висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у справі № 9901/70/20 від 06 травня 2020 року.

З огляду на те, що ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу, тобто зазначений спір є сімейним та не пов`язаний із захистом порушених прав заявника саме як учасника бойових дій, позовна заява не зачіпає порядку та обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином не стосується соціального і правового захисту позивача як ветерана війни, відтак позивач не звільнений від сплати судового збору у даному випадку.

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Згідно приписів ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 95, 175-177, 185, 260, 294 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірваня шлюбу - залишити без руху.

Запропонувати позивачу в п`ятитиденний строк з дня отримання копії даної ухвали: усунути недоліки вказані в мотивувальній частині ухвали.

В разі неусунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Гут Ю. О.