Провадження № 2-п/357/21/26
У Х В А Л А

іменем України

16 березня 2026 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Кича М. В.,

представника заявника Радецької Т.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/13766/25,

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2025 року адвокат Радецька Тетяна Петрівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/13766/25.

В обґрунтування поданої заяви зазначила, що в провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області знаходилася цивільна справа № 357/13766/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. 18.12.2025 року судом було розглянуто справу по суті, за результатом якої було винесено заочне рішення, яким було позовні вимоги задоволено повністю. З винесеним судовим рішення відповідач не погоджується, вважає його винесеним з порушенням норм процесуального закону, що призвело до порушення права відповідача на захист, на подання відзиву адвокатом, в зв`язку з чим вважає за необхідним реалізувати право на перегляд заочного рішення.

14.10.2025 року ухвалою суду було відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду на 14.11.2025. 03.11.2025 року відповідачем було отримано ухвалу суду про відкриття провадження без додатків.

Позовну заява з додатками було подано позивачем через систему «Електронний суд». У відповідача відсутня реєстрація в електронному суді, немає доступу до електронного суду. Відповідач не отримував позовну заяву з додатками.

Призначену до розгляду справу на 14.11.2025 було відкладено на 18.12.2025, в зв`язку з неявкою сторін. 16.12.2025 року між відповідачем та адвокатом Радецькою Т.П. було укладено з Договір про надання правничої допомоги у справі № 357/13766/25. 17.12.2025 представником відповідача було подано заяву про надання доступу до електронної справи, з метою ознайомлення з матеріалами справи та подання відзиву доступу до матеріалів справи не було надано. 17.12.2025 року представником відповідача було подано через канцелярію суду клопотання про відкладення розгляду справи з 18.12.2025 на іншу дату з метою належного ознайомлення адвокатом з матеріалами справи та підготовкою і поданням відзиву на позовну заяву.

18.12.2025 року судом не було відкладено розгляд справи, справу розглянуто по суті, за результатом розгляду якої винесено заочне рішення. Заочне рішення не було надіслано відповідачупоштовим зв`язком, доступу до матеріалів справи в системі «Електронний суд» не було надано представнику відповідача. 12.01.2026 року під час ознайомлення з паперовим примірником матеріалів справи в приміщенні суду було отримано примірник повного тексту заочного рішення по справі. Відповідач повністю не погоджується з винесеним заочним рішенням, позовні вимоги в даній справі не є безспірними, із заявленого розміру позовних вимог відповідач частково визнає позовні вимоги.

Просила поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, зупинити виконання заочного рішення по цивільній справі № 357/13766/25, скасувати заочне рішення по справі № 357/13766/25 і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с. 104-109).

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 03 лютого 2026 року (а.с. 113) головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І. та отримана для розгляду разом з матеріалами цивільної справи № 357/13766/25 провадження № 2/357/5805/25.

Ухвалою судді від 05 лютого 2026 року поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, прийнято заяву про перегляд заочного рішення до розгляду та призначено судовий розгляд заяви на 18 лютого 2026 року о 16 год. 45 хв. (а.с. 116).

18 лютого 2026 року справа була знята з розгляду, в зв`язку з перебуванням судді на лікарняному ( а. с. 120 ).

Розгляд заяви про перегляд заочного рішення було призначено на 17 год. 00 хв. 16.03.2026.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, про що свідчить в справі наявне поштове повідомлення про особисте отримання 14.02.2026 ( а. с. 123 ).

До початку розгляду заяви про перегляд заочного рішення, задавлено клопотання представника заявника ОСОБА_2 , долучено до справи Витяг з наказу № 17 від 20.01.2026 про зарахування до списків особового складу солдата ОСОБА_1 .

В судовому засіданні представник заявника Радецька Т.П. підтримала заяву та просила її задовольнити.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика» свого представника в судове засідання не направило, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином про що в матеріалах справи свідчить наявна Довідка про доставку електронного документу ( а.с. 121 ).

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Згідно п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (частина шоста статті 14 ЦПК України).

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Вказаний висновок також узгоджується з правовою позицією щодо належного виклику учасника справи засобами електронної пошти, викладеною Верховним Судом у постановах від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22) та від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Інші заяви чи клопотання до суду не надходили.

Оскільки належним чином повідомлене Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика» свого представника в судове засідання не направило, будучи повідомленими належними чином, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання щодо розгляду заяви про перегляд заочного рішення, оскільки неявка Товариства не перешкоджає зазначеному.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вислухавши пояснення представника заявника Радецької Т.П., дослідивши заяву про перегляд судового рішення разом з додатками,матеріали цивільної справи № 357/13766/25 провадження № 2/357/5805/25, дійшов висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.

У вересні 2025 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» звернулось до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за Кредитним договором (а.с. 1-9).

Ухвалою судді від 14 жовтня 2025 року постановлено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у вищезазначеній справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання у справі на 14 листопада 2025 року та витребувано із АТ КБ «ПриватБанк» запитувану інформацію (а.с. 18-20).

На виконання ухвали судді, АТ КБ «ПриватБанк» надало запитувану інформацію (а.с. 27-29).

14 листопада 2025 року розгляд справи було відкладено до 18 грудня 2025 року у зв`язку із неявкою відповідача (а.с. 31).

Позивач ТОВ «Бізнес Позика» в судове засідання 18.12.2025 свого представника не направило, в позовній заяві, в прохальній частині, представник позивача Лебідь Каріна Віталіївна, яка діє на підставі довіреності № 17 від 13.01.2025 (а.с. 73), просила розгляд справи здійснювати за відсутності представника позивача, проти ухвалення заочного рішення не заперечують (а.с. 8, зворотна сторона).

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання 18.12.2025 не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Однак, на адресу суду повернувся поштовий конверт, причина повернення працівниками пошти вказана, як адресат відсутній за вказаною адресою (а.с. 35).

Так, кореспонденція з суду направлялася на адресу відповідача ОСОБА_1 за адресою його реєстрації, відповідно до отриманої судом інформації з Відділу обліку та моніторингу інформацію про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання (перебування).

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

До того ж, довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Такої правової позиції дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 10 травня 2023 року у справі № 755/17944/18, провадження № 61-185св23.

Враховуючи позицію, викладену в постанові Верховного Судувід 10 травня 2023 року у справі № 755/17944/18, суд дійшов висновку, що відповідач ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату, час та місце слухання справи.

Заяв та клопотань з боку відповідача на адресу суду на день та час розгляду справи не надходило, як не надходило і відзиву на позовну заяву позивача.

Враховуючи вищевикладене, суд ухвалив здійснити заочний розгляд справи.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 18 грудня 2025 року позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостізадоволено. Стягнуто із відповідача ОСОБА_1 на користь позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» заборгованість за Договором № 362684-КС-001 від 29.08.2021 у загальному розмірі 29 713,13 гривень, судовий збір у розмірі 2 422,40 гривень, загалом 32 135,53 гривень (тридцять дві тисячі сто тридцять п`ять гривень п`ятдесят три копійки).

Копію вищевказаного судового рішення 26.12.2025 було направлено судом відповідачу поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням про вручення на адресу його зареєстрованого місця проживання (а.с. 99).

Рішення суду набрало законної сили 20.01.2026.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Таким чином, підставами для перегляду заочного рішення є одночасно наявність доказів, що мають істотне значення для справи та відсутність відповідача в судовому засіданні з поважних причин.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, судом, згідно норм чинного цивільно-процесуального законодавства, були вжиті всі заходи щодо належного повідомлення відповідача ОСОБА_1 про дату час та місце розгляду справи, проте останній в судове засідання не з`явився, кореспонденцію з суду дійсно не отримував.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають істотне значення для справи, не досліджувались судом при розгляді справи у зв`язку із неявкою відповідача та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Проте, представником ОСОБА_1 ОСОБА_2 ,жодних належних доказів, що б підтверджували необґрунтованість вимог позивача до заяви про перегляд заочного рішення не додано.

Надано до суду лише заява про перегляд заочного рішення, ордер, квитанція про сплату судового збору та підтвердження направлення заяви ТОВ «Бізнес Позика» ( а. с. 104-112 ).

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що справу було розглянуто у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Варто зазначити, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Згідно ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, та у такому випадку згідно ч.4 цієї статті у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 284, 287, 288, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/13766/25, - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 16 березня 2026 року.

Суддя О. І. Орєхов