СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-п/759/25/26
ун. № 759/9903/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2026 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Кравченка Ю.В., за участю секретаря судового засідання Бондарчук М.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду міста Києва від 29 липня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

ВСТАНОВИВ:

05 грудня 2025 року до суду засобами поштового зв`язку надійшла заява ОСОБА_1 , подана 03 грудня 2025 року адвокаткою Деркач Н.А., про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду міста Києва від 29 липня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 09.12.2025 головуючим суддею визначено Кравченка Юрія Вікторовича. Справа передана судді 09.12.2025.

Заява обґрунтована тим, що:

- 29 липня 2025 року Святошинський районний суд міста Києва ухвалив заочне рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, яким позов задовольнив: стягнув з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 42 286,00 (сорок дві тисячі двісті вісімдесят шість гривень 00 копійок) гривень як відшкодування майнової шкоди; стягнув з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5 000,00 (п`ять тисяч гривень 00 копійок) гривень як грошову компенсацію моральної шкоди;

- відповідачка участі в судовому засіданні не брала, оскільки не була поінформована про відкриття провадження у справі; повісток до суду не отримувала, про рішення дізналася після його ухвалення;

- відсутність відповідачки в судовому засіданні позбавила її можливості заперечувати проти позову, зокрема висловлювати заперечення щодо допустимості і достовірності поданих позивачкою доказів, оспорювати фактичні обставини справи.

06 січня 2026 року суд постановив ухвалу про залишення заяви без руху у зв`язку з неподанням примірника заяви і додатків до неї для позивачки, відсутністю клопотання про поновлення строку для подання заяви.

22 січня 2026 року суд постановив ухвалу, якою прийняв заяву про перегляд заочного рішення до розгляду, призначив судове засідання на 04 лютого 2026 року.

У зв`язку з відсутністю електропостачання судове засідання, призначене на 04 лютого 2026 року, суд відклав на 24 лютого 2026 року.

У судове засідання відповідачка та її представник не з`явилися. 24 лютого 2026 року, до початку судового засідання, подала заяву про проведення судового засідання без її участі, просила заочне рішення скасувати і призначити справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомила, про дату, час і місце судового засідання, була повідомлена належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення та додатки до неї, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (частина перша статті 288 ЦПК України).

Тлумачення наведеної норми свідчить, що скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Водночас самого лише з`ясування причин неявки недостатньо для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі (див. постанову Верховного Суду від 28 серпня 2024 року в справі № 686/32571/23).

Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування майнової шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди.

При цьому, з огляду на презумпцію вини завдавача шкоди відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкоди було завдано не з його вини. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду.

Тобто тягар доказування у справах про відшкодування майнової шкоди внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки розподіляється так: потерпілий доводить розмір шкоди та причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та шкодою, а особа, яка завдала шкоди, доводить відсутність протиправності своєї поведінки та вини.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Матеріали справи підтверджують, що ОСОБА_1 у судовому засіданні участі не брала, повістку-повідомлення про судове засідання, призначене на 27 лютого 2025 року не отримувала. Суд погоджується з доводами відповідачки, що її необізнаність про судовий розгляд справи про відшкодування шкоди внаслідок залиття квартири позбавило її можливості заперечувати проти позову, зокрема висловлювати заперечення щодо допустимості і достовірності поданих позивачкою доказів, оспорювати фактичні обставини справи, подавати докази на підтвердження відсутності власної вини.

За таких обставин, суд доходить висновку, що заочне рішення належить скасувати і призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19, 258, 260, 284-288, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду міста Києва від 29 липня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, задовольнити повністю.

Скасувати заочне рішення Святошинського районного суду міста Києва від 29 липня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Призначити судове засідання у справі на 30 квітня 2026 року на 11 годину 00 хвилин у приміщенні Святошинського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Якуба Коласа, 27-а, каб. № 222).

Відповідно до ч. 1 ст. 278 ЦПК України відзив подається протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Роз`яснити відповідачці, що копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачкою відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідачка має право пред`явити зустрічний позов.

Установити позивачці строк для подання відповіді на відзив - 5 (п`ять) днів з дня отримання відзиву на позовну заяву. Роз`яснити позивачці, що копія відповіді на відзив та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Установити відповідачці строк для подання заперечень - 5 (п`ять) днів з дня отримання відповіді на відзив. Роз`яснити відповідачці, що копія заперечень та доданих до них документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) заперечень до суду.

Учасники справи, їх представники мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: https://sv.ki.court.gov.ua/sud2608.

Копію цієї ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повна ухвала суду складена 09 березня 2026 року.

Суддя Ю.В. Кравченко