Єдиний унікальний номер 205/3178/26
Номер провадження 2-зз/205/12/26
УХВАЛА

про повернення заяви

12 березня 2026 року місто Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дорошенко Г.В., ознайомившись з матеріалами спільної заяви адвоката Трофімова Дмитра Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В :

Адвокат Трофімов Д.Ю. в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернувся із заявою про скасування заходів забезпечення позову, в обгрунтування якої зазначив, що 03.06.1994 року ОСОБА_3 , будучи власником земельної ділянки та незавершеного будівництва (будинку), які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 надав довіреність, посвідчену державним нотаріусом Другої Дніпропетровської державної нотаріальної контори, запис в реєстрі №2-3734, на ім`я ОСОБА_4 на розпорядження земельною ділянкою і недобудованим будинком, продати їх по ціні і на умовах, визначених на її власний розсуд. Після, будинок було добудовано заявниками (подружжям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ) та введено в експлуатацію, та останні відповідно до свідоцтв про право власності на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виданих 28.10.1997 року виконавчим комітетом Красногвардійської районної ради народних депутатів на підставі рішення виконавчого комітету Красногвардійської районної ради народних депутатів від 20.09.1996 року №206/10 стали власниками вказаного будинку по 1/2 частині кожний. Маючи намір розпорядитись будинком на власний розсуд, позивач дізналась, що на будинок та земельну ділянку накладено арешт на підставі ухвали Нарсуду Ленінського району б/ н від 10.12.1992 року на нерухоме майно, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , відносно власника ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , реєстраційний номер обтяження: 4784099, 4784121, 4862730, 4862748, 4862766, зареєстровано 24.04.2007 року, реєстратор: Державний нотаріальний архів в Дніпропетровській області. Наявність обтяження на нерухоме майно порушує їх права власності, а тому, позивач звернулась до суду із зазначеною позовною заявою. Відповідно до листа вих. №01-22/374/2024 від 13.12.2024, виданого Ленінським районним судом м. Дніпропетровська, відсутні відомості щодо ухвали суду від 10.12.1992 про арешт будинку АДРЕСА_1 , у зв`язку зі знищенням цивільних справ за закінченням терміну зберігання.

Дослідивши заяву на предмет її відповідності вимогам ЦПК України, суддя доходить наступного висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно з ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач та відповідач.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 9 постанови «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03 червня 2016 року № 5, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому, із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Верховний Суд у постанові від 20 січня 2020 року у справі № 753/12741/17 також зазначив, що із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто, сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються. Крім того, аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22 квітня 2020 року у справі № 607/15533/17.

Разом з тим, у даному випадку заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не є учасниками у справі, у зв`язку з чим вони не можуть звертатися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову в порядку, встановленому ст. 158 ЦПК України.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Тому суд вважає за можливе застосувати до заяви про скасування заходів забезпечення позову аналогію закону, що виражається в застосуванні наслідків невідповідності заяви про забезпечення позову ЦПК України до заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин, враховуючи те, що заявники звернулись до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, які за положеннями ч. 1 ст. 158 ЦПК України не наділені таким правом, оскільки не були учасниками провадження, в якому вирішувалось питання про забезпечення позову, то суд вважає, що спільна заява адвоката Трофімова Д.Ю. в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову підлягає поверненню заявникам.

Не будучи стороною у справі, заявники можуть звернутись з позовом про зняття арешту з майна. Відповідно до ч.2 ст.30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Керуючись ст.ст. 158, 185, 258-260, 261 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Спільну заяву адвоката Трофімова Дмитра Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову - повернути заявникам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду в п`ятнадцятиденний строк із дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Г.В.Дорошенко

.