Справа № 345/1803/26
Провадження № 2/345/1717/2026
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17.03.2026 року м. Калуш

Суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Юрчак Л.Б., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «СПОЖИВЧИЙ ЦЕНТР» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

в с т а н о в и в :

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «СПОЖИВЧИЙ ЦЕНТР» Лисенко О.С. через систему «Електронний суд» звернулася до суду з вищезазначеною позовною заявою..

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши зміст позовної заяви, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 4 та 8 статті 14ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Проелектронні документита електронний документообіг" та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За змістом частини 5 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Саме в такий спосіб позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою.

Відповідно ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та відносини між ними визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 (надалі - Правила надання послуг поштового зв`язку).

Пунктами 17, 47 Правил надання послуг поштового зв`язку передбачено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відправником відкритими для перевірки їх вкладення.

В той же час, долучений представником позивача до матеріалів позовної заяви опис вкладення до поштового відправлення вищевикладеним вимогам не відповідає, позаяк, у ньому не зазначено поіменного переліку предметів вкладення, а лише зазначено: «Позовна заява від ТОВ Споживчий центр до ОСОБА_1 з додатками, кількість предметів, аркушів 12, оголошена цінність 1.00».

Відтак долучений представником позивача до матеріалів позовної заяви опис вкладення до поштового відправлення не може бути прийнятий судом у якості доказу надіслання копії позовної заяви та додатків іншим учасникам справи (відповідачу), оскільки у ньому не зазначено поіменного переліку документів поштового відправлення та кількість кожного із них.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що належними доказами не підтверджується надсилання стороною позивача копії позовної заяви з додатками, що вказує на невиконання позивачем свого процесуального обов`язку та унеможливлює прийняття позову до провадження суду.

Усунення вказаного недоліку можливе шляхом надання до суду доказів надсилання листом з описом вкладення ОСОБА_1 позовної заяви з додатками (детального опису всіх документів) у кількості, яка відповідатиме поданим до суду матеріалам.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 2 ЗУ «Про судовий збір» платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 1 статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2026 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2026 року - 3 328,00 гривень.

Відповідно до підпункту 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивач є юридичною особою.

Таким чином, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» позивачу при поданні даного позову становить 3 328,00 грн.

Оскільки ця позовна заява подана до суду в електронному вигляді з використанням підсистеми ЄСІТС "Електронний суд", то за подання цієї позовної заяви позивачем має бути сплачено судовий збір, визначений в підпункті 1 п.1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», з урахуванням положень ч. 3 ст. 4 зазначеного Закону, тобто, із застосуванням понижуючого коефіцієнту 0,8.

Відтак, розмір судового збору, який сплачується позивачем за подання цієї позовної заяви складає 2 662,40 гривень: 3 328,00 грн. (ставка судового збору, визначена в підпункті 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір») Х 0,8 (понижуючий коефіцієнт, встановлений ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

Позивачем заявлено одну позовну вимогу майнового характеру, однак не надано підтвердження сплати судового збору.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 26 своєї постанові №10 від 14.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», перерахування суми судового збору здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05.04.2011 року «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Так, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Таким чином, позивачу за подачу та розгляд даного цивільного позову необхідно надати суду належним чином оформлену квитанцію про сплату судового збору у сумі 2 662,40 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Судовий збір у розмірі 2 662,40 грн. необхідно сплатити за наступними реквізитами: рахунок UA 0009614, отримувач коштів - ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ м.Калуш/22030101, код за ЄДРПОУ - 37951998, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Частиною другою статті 185 ЦПК України вказується, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З наведених обставин вважаю за необхідне позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, ст.ст. 175-177 ЦПК України, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя: