справа № 619/1851/25
провадження № 2/619/47/26
УХВАЛА

17 лютого 2026 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Овсяннікова В.С., за участі секретаря судового засідання Кісіль А.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду заяву позивача ОСОБА_1 про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання дій відповідачки протиправними та стягнення моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

У провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебуває вищевказана позовна заява, в якій позивач ОСОБА_1 просив суд:

- Визнати дії ОСОБА_2 , у період часу з серпня 2017 року по липень 2018 року ухиленням від виконання пунктів 2 та 3 Розпорядження №224 Дергачівського Районної Державної адміністрації від 04 травня 2017 року, якими визначено громадянину ОСОБА_1 , дні для участі у вихованні та спілкуванні з його малолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

- Стягнути з ОСОБА_2 на користь малолітньої дитини - ОСОБА_3 , батьком якого є позивач - законний представник - ОСОБА_1 , моральну шкоду у розмірі 400 000 (чотириста тисяч) гривень.

- Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 200 000 (двісті тисяч) гривень.

Від позивача надійшла заява про зміну предмету позову, у якій він просив прийняти зміни предмету позову шляхом корегування першої вимоги, яку виклав у такій редакції:

- Визнати дії громадянки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у період часу з серпня 2017 року по липень 2018 року ухиленням від виконання пунктів 2 та 3 Розпорядження №224 Дергачівського Районної Державної адміністрації від 04.05.2017 року, які перешкоджали громадянину ОСОБА_1 приймати участь у вихованні (опіки) та спілкуванні з його малолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Також просив збільшити розмір третьої позовної вимоги та викласти її у такій редакції:

- Стягнути з громадянки ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) моральну шкоду у розмірі 240 000 (двісті сорок тисяч) гривень.

Заява обґрунтована тим що, п. 2 та 3 Розпорядження №224 Дергачівської районної державної адміністрації від 04.05.2017 було встановлено обов`язковий порядок участі батька у вихованні (опіці) та спілкуванні з малолітньою дитиною, проте, з серпня 2017 року відповідачка почала ухилятися від виконання пунктів 2 та 3 цього Розпорядження, чим перешкоджала опіці та контактам з дитиною.

До моменту прийняття цього Розпорядження відповідачка пояснювала відмову у контактах посиланнями на нібито «денний сон дитини», «неузгодженість часу», «відсутність її вдома» тощо. Однак після встановлення Розпорядженням №224 чіткого, однозначного та погодженого з нею графіка контактів усі питання часу, місця та способу спілкування та порядку опіки над дитиною були врегульовані органом опіки, що виключало будь-які правові чи фактичні підстави для подальших відмов чи перенесення контактів.

Відтак відповідачка фактично ухилялася від виконання узгодженого з нею порядку опіки та контактів, діючи всупереч вимогам Розпорядження та інтересам дитини.

Станом на час подання цієї заяви пункт 3 Розпорядження №224 залишається актуальним та не виконується відповідачкою, що підтверджує триваючий характер порушення та необхідність судового визнання факту ухилення від його виконання у заявлений у позові період.

У справі № 619/3051/17 суд не ухвалював окремого рішення про визнання ухиленням від виконання рішення органу опіки та піклування, оскільки така позовна вимога не заявлялася. Суд правомірно зобов`язав відповідачку усунути перешкоди у вихованні та спілкуванні з дитиною, оскільки було встановлено факт її ухилення від виконання Розпорядження №224. Відсутність декларативного судового рішення у резолютивній частині призвела до того, що встановлені судом факти порушення пунктів 2 та 3 Розпорядження №224 розглядалися посадовими особами та державними органами не як невиконання Розпорядження №224, а як спір між батьками стосовно порядку участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, хоча спір вже було врегульовано 04.05.2017 року Розпорядженням №224, що встановив Верховний Суд у своїй постанові. Отже з серпня 2018 року відповідачка ухилялась від виконання пунктів 2 а 3 цього Розпорчядження, вчиняючи перешкоди батькові в опіці та контактах з сином, що було однозначно встановлено судами усіх інстанцій.

Також позивач зазначив, що встановлені Верховним Судом обставини у справі №619/3051/17 є преюдиціальними та не потребують повторного доказування, однак для належного способу захисту вони потребують чіткого юридичного закріплення у формі окремого судового визнання.

Щодо збільшення 3-ї вимоги стягнення моральної шкоди з 200 000 гривень до 240 000 гривень, пояснив.

Судовим експертом Чепур О.О. встановлено моральну шкоду, завдану батькові, у розмірі 30 мінімальних заробітних плат (висновок № 6 від 12.09.2025 року).

У 2025 році мінімальна заробітна плата становить 8 000 гривень, тому загальний розмір моральної шкоди батькові, встановлений експертом, складає 240 000 гривень.

Водночас первісно заявлена позовна вимога щодо моральної шкоди батькові (200 000 гривень) не відповідає встановленому експертизою розміру.

У зв`язку з цим предмет позову у частині відшкодування моральної шкоди батькові необхідно замінити на суму, визначену експертом (збільшити позовну вимогу).

Збільшення розміру майнової вимоги не змінює підстав позову, а лише уточнює її зміст та корегує з урахуванням встановлених обставин.

До заяви позивач додав квитанцію про сплату судового збору за суму збільшення розміру майнової вимоги (1% від збільшення на 40 000 гривень), а також з урахуванням понижуючого коефіцієнта який застосовується при поданні позовної заяви через електронний суд, що складає 320 гривень.

У зв`язку з цим позивач просить скорегувати немайнову вимогу та збільшити розмір третьої позовної вимоги щодо стягнення розрміру моральної шкоди з 200 000 гривень до 240 000 гривень.

До заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору за суму збільшення розміру майнової вимоги (1% від збільшення на 40 000 гривень), а також з урахуванням понижуючого коефіцієнта який застосовується при поданні позовної заяви через електронний суд, та складає 320 гривень.

У підготовче судове засідання позивач не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просив провести судове засідання, призначене на 17.02.2026 без його участі, клопотання про зміну предмету позову підтримав та просив його задовольнити.

Відповідач у підготовче судове засідання не з`явилася, повідомлялася своєчасно та належним чином за останньою відомою адресою місця реєстрації на території Малоданилівської ОТГ, за адресою її можливого місця перебування: Kirchweg 151, Bremen 28201, а також додатково відповідач повідомлялася шляхом розміщення оголошення на офіційному вебпорталі судової влади України, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України.

Направлена на адресу відповідачки судова кореспонденція за адресою у с-ще Мала Данилівка, за адресами: вул. Залізнична, 50, с-ще Мала Данилівка, Харківський, АДРЕСА_3 та вул. Залізнична, 48, с-ще Мала Данилівка, Харківський, Харківська, 62341 - повернута до суду поштовим зв`язком без вручення із довідками АТ «Укрпошти» «Адресат відсутній»; судова кореспонденція, що була направлена за адресою можливого її перебування відповідачки: Kirchweg 151, Bremen 28201, згідно трекінг-номеру RA623021067UA перевірки на сайті АТ «Укрпошти» - судова повістка про виклик відпоідача у с/з на 17.02.2026, що направлялася рекомендованим листом з повідомленням, повернулася до суду поштовим зв`язком з Німеччини з відміткою - «Відправлення повернуте відправнику: «Відправлення повернуте відправнику: Одержувач відсутній під час доставки», згідно конверту та роздруківки трекінг-номеру (а.с. 241-242).

Відзиву, заяв, клопотань чи будь-яких пояснень щодо розгляду справи до суду не надсилала.

Вдповідач повідомлялася за останньою відомою адресою місця реєстрації на території Малоданилівської ОТГ, а також додатково відповідач повідомлялася шляхом розміщення оголошення на офіційному вебпорталі судової влади України, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України.

Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Неявка учасників справи не перешкоджає здійсненню підготовчого провадження відповідно до ч. 1 ст. 198, ч. 1 ст. 223 ЦПК України.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження у кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якій з`ясовується предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд у підготовчому судовому засіданні заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

На підставі ч.ч. 1 та 2 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням, зокрема фізичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Виходячи з загальних положень ЦПК України, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема устатті 16 ЦК України, ст. 152 ЗК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Враховуючи, що позивач у встановлений законом строк заявив про зміну предмета спору шляхом доповнення позовною вимогою у межах спірних правовідносин, з огляду на принцип диспозитивності цивільного судочинства, суд вважає за необхідне прийняти подану заяву до розгляду та долучити її до матеріалів справи, розгляд справи проводити з урахуванням уточнених позовних вимог.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, суд відкладає підготовче засідання у межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені ч. 2 ст. 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З метою сприяння учасникам судового процесу у реалізації ними прав, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання.

Частиною 1 ст. 200 ЦПК України встановлено, що у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 13, 49, 197, 198, 200, 260 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Прийняти заяву позивача про зміну предмету позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання дій відповідачки протиправними та стягнення моральної шкоди.

У подальшому розглядати справу з урахуванням зміни предмета позову, а саме із такими вимогами:

- Визнати дії ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у період часу з серпня 2017 року по липень 2018 року - ухиленням від виконання пунктів 2 та 3 Розпорядження №224 Дергачівської Районної Державної адміністрації від 04.05.2017 року, які перешкоджали батькові ОСОБА_1 приймати участь у вихованні (опіки) та спілкуванні з його малолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

- Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь малолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (законний представник - ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ), моральну шкоду у розмірі 800 000 (вісімсот тисяч) гривень.

- Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) моральну шкоду у розмірі 240 000 (двісті сорок тисяч) гривень.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Роз`яснити, що відповідач має право протягом 15 днів з дня отримання копії даної ухвали надати відзив на заяву про зміну предмету позову, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу суду та іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що позивач має право протягом 5 днів з дня отримання копії відзиву на заяву про зміну предмету позову, подати до суду відповідь на відзив, копія якого одночасно підлягає направленню іншим учасникам справи. А відповідачі протягом 5 днів мають право подати свої заперечення.

За частинами 1, 9 статті 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Копії доказів, що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, що їх подає, іншим учасникам справи.

Відкласти підготовче судове засідання на 13 квітня 2026 об 11 годині 30 хвилин.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://dr.hr.court.gov.ua/sud2010/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Овсянніков