Провадження № 2/752/1760/26
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

24 лютого 2026 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

у вересні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом у якому просить визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальною площею 46,5 кв. м, житловою площею 17,3 кв. м, в порядку спадкування за заповітом.

Свої вимоги позивач мотивував тим, що приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 .

Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, зокрема на квартиру АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальною площею 46,5 кв. м, житловою площею 17,3 кв. м, що належала ОСОБА_2 на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло від 20.12.2006 року

Також позивач зазначає, що ОСОБА_2 за життя склала заповіт від 16.06.2020 року, відповідно до якого заповіла йому усе своє майно.

ОСОБА_1 зауважує, що звернувся до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом у встановлений законом термін.

Разом з тим, нотаріусом прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_1 , через відсутність у нього правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Посилаючись на те, що виготовити дублікат правовстановлюючого документа неможливо, позивач просить позов задовольнити.

Ухвалою від 13.10.2025 року відкрито провадження в указаній справі та призначено підготовче судове засідання. Витребувано з Першої київської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи №1487/2020, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 35-36).

07.11.2025 року та повторно 14.11.2025 року до суду від відповідача надійшов відзив на вказану позовну заяву, в якому Київська міська рада з огляду на наявні в матеріалах справи докази та відсутності інформації про оскарження заповіту просить ухвалити рішення згідно з нормами чинного законодавства (а.с. 53,54-54 зворот).

Ухвалою суду від 25.11.2025 року підготовче провадження в справі закрито та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні (а.с. 174).

В судове засідання учасники справи не з`явилися, будучи повідомленими про день, час і місце розгляду справи в установленому цивільним процесуальним законодавством порядку.

Представник позивача подав суду заяву в якій просить справу слухати без участі позивача, а позовні вимоги - задовольнити.

Відповідачем у поданому відзиві зазначено про розгляд справи без участі представника Київської міської ради.

Третьою особою Першою київською державною нотаріальною конторою пояснень на позовну заяву до суду не подано.

Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, в тому числі й із спадкової справи № 1487/2020, які надійшли 11.11.2025 року на виконання ухвали судді від 13.10.2025 року, що приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 .

Крім того, згідно із листом Першої київської державної нотаріальної контори від 19.02.2025 року № 887/02-14 ОСОБА_3 , померла приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на спадкове майно, зокрема й на квартиру АДРЕСА_1 , що належала останній на праві власності згідно із свідоцтвом про право власності на житло від 20.12.2006 року.

Судом з`ясовано, що рішенням Київської міської ради від 25.08.2022 року № 4927/4968 перейменовано АДРЕСА_1 .

Також право власності ОСОБА_2 на зазначене нерухоме майно підтверджується інформаційною довідкою КП КМР «КМ БТІ» від 12.02.2025 року КВ-2019 № 5419, з якої вбачається, що за ОСОБА_4 на праві власності зареєстровано квартиру АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації житла Голосіївської райдержадміністрації 20.12.2006 року, розпорядження № 32110. Дата проведення реєстрації в Бюро 14.05.2007 року за реєстровим № 9697.

ОСОБА_2 за життя склала заповіт від 16.06.2020 року, відповідно до якого усе належне їй майно заповіла позивачу.

ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом у встановлений законом строк.

08.05.2025 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_1 , через відсутність у нього правовстановлюючих документів на спадкове майно.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не зміг надати оригінали правовстановлюючих документів на вказане нерухоме майно, оскільки вони в нього відсутні, та отримати дублікат правовстановлюючого документа, виданого на ім`я померлої людини позивач немає можливості.

Згідно зі ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

У силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Отже, позивач має право на спадкування за заповітом квартири після померлої приблизно 20.08.2020 року ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Враховуючи те, що у позивача існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає за можливе визнати за ОСОБА_1 право власності на спадщину -квартиру АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальною площею 46,5 кв. м, житловою площею 17,3 кв. м, в порядку спадкування за заповітом після померлої приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 19, 76-81, 82, 89, 141, 158, 258, 259, 263, 264, 265, 274-279, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , яка складається з однієї кімнати, загальною площею 46,5 кв. м, житловою площею 17,3 кв. м, в порядку спадкування за заповітом після померлої приблизно 20.08.2020 року ОСОБА_2 .

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Київська міська рада, , місцезнаходження: вул. Хрещатик, буд. 36, м. Київ, 01044.

Третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, , місцезнаходження: просп. Берестейський, буд. 11, м. Київ, 01135.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.С. Хоменко