Справа № 638/2684/26
Провадження № 2/638/5446/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року м. Харків

Суддя Шевченківського районного суду м. Харкова Рибальченко Л.М., розглянувши питання можливості відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до АТ «Харківобленерго» про скасування протоколу,-

встановив:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до Шевченківського районного суду м. Харкова з позовом до АТ «Харківобленерго», в якому просять визнати незаконним та скасувати Протокол № 234411 від 28 листопада 2025 року засідання комісії з розгляду актів про порушення, що складені АТ «Харківобленерго», Ізюмське РРЕ разом з актом про порушення від 08 серпня 2025 року.

Як убачається зі змісту позовних вимог, позивач, зокрема, просить визнати незаконним акт та протокол засідання комісії.

Суд зазначає, що складений акт про порушення є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки, тому оскарження такого акту не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Вказаний висновок відповідає правовій позиції, викладеній в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 у справі №522/12901/17-ц.

Крім того, поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18.

Велика Палата Верховного Суду у своєму висновку у справі №522/12901/17-ц дійшла висновку, що такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду.

Суд вважає, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом пред`явлення вимоги про визнання недійсним акта та протоколу, не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

При цьому, позивачами не було заявлено вимоги про скасування рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акту про порушення.

Відповідно до сталої позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної, зокрема, у постановах від 18.12.2019 у справі №688/2479/16-ц, від 26.02.2020 у справі №1240/1981/18, від 28.04.2020 у справі №607/15692/19, приписи закону «суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства» (п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України), «суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» (п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України) стосуються як позовів, які не можна розглядати за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати.

За правилами п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України - суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Беручи до уваги викладене, з урахуванням того, що обраний позивачами спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування акту та протоколу засідання комісії з розгляду акту про порушення сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права, такі вимоги не підлягають розгляду не лише у порядку цивільного судочинства, але й узагалі не підлягають судовому розгляду, у зв`язку з чим у відкритті провадження слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 186 ЦПК України, суддя,

постановив:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до АТ «Харківобленерго» про скасування протоколу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя Л.М. Рибальченко