УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/15599/25

Провадження № 2/712/1070/26

12 березня 2026 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Марцішевської О.М.

секретаря судового засідання - Безрукової Д.О.

за участю

позивача - ОСОБА_1 (відеоконференція)

представника відповідача - Лисенко Н.В.

представника третьої особи Савісько В.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, Черкаської міської ради, треті особи Головне управління Національної поліції в Черкаській області, Черкаська обласна прокуратура про захист прав споживачів,-

В С Т А Н О В И В:

11 листопада 2025 року позивач звернувся до суду з позовом про захист прав споживача.

Ухвалою від 14.11.2025р. позовну заяву залишено без руху та наданий строк для усунення недоліків.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 24 листопада 2025 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого у справі.

Ухвалою від 27.11.2025р. позовну заяву залишено без руху та наданий додатковий строк для усунення недоліків.

Ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси від 03 грудня 2025 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого у справі.

05 грудня 2025 року ухвалою суду відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

07 березня 2026 року під час підготовчого судового засідання позивач надав письмові заперечення на дії головуючого.

У своїх запереченнях зазначив, що рішення суду про вилучення третіх осіб та відмову у витребуванні доказів вважає передчасним та такими, що порушують принципи змагальності та повноти судового розгляду з огляду на наступне:

- щодо відмови у залученні в якості третіх осіб Головне управління Національної поліції в Черкаській області, Черкаська обласна прокуратура у справі за його позовом про захист прав споживачів вказує, що наявність кримінального провадження свідчить про зацікавленість держави в особі прокуратури щодо законності правовідносин, які є предметом спору;

- щодо відмови суду у витребуванні доказів з кримінального провадженні вказує, що позивач вказані докази не може отримати самостійно через відсутність статусу потерпілого, що фактично позбавляє позивача права на судовий захист та доведення своєї правової позиції,

- щодо упередженого продовження строків виконання ухвали третьої особою зазначає, що третя особа умисно зловживає процесуальними правами, в судові засідання не з`являється, не надає доказів у встановлений судом строк.

Також вказує, що з моменту відкриття провадження строки підготовчого провадження понад 90 днів з 05 березня 2026 року умисно порушені за сприяння головуючого та третьої особи.

Керуючись ч.3 ст.214 ЦПК України просить занести заперечення до протоколу судового засідання та долучити до матеріалів справи.

В підготовчому засіданні позивач підтримав запеерчення, інші учасники покладались на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників, суд доходить такого висновку.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 214 ЦПК України при одноособовому розгляді справи суддя, який розглядає справу, є головуючим у судовому засіданні.

Головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Згідно ч. 3 ст. 214 ЦПК України у разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

Заперечення відповідача на дії головуючого ґрунтуються на його незгоді з процесуальними рішеннями суду, якими вирішені його клопотання.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 11.02.2026р відмовлено у залученні до участі у справі в якості третіх осіб Головне управління Національної поліції в Черкаській області та Черкаську обласну прокуратуру. Витребувано у третьої особи Черкаської міської ради пояснення на позовну заяву. Задоволені клопотання позивача про витребування доказів.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 05.03.2026р відмовлено у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів з кримінального провадження. Продовжено третій особі строк для виконання ухвали про надання пояснень та витребування доказів.

У вказаних ухвалах наведені мотиви для прийняття судом такого процесуального рішення із посиланням на норми процесуального закону.

Незгода відповідача з процесуальними рішеннями суду не свідчить про невідповідність цих ухвал вимогам закону та про порушення процесуальних прав учасників справи. Згідно ч. 2 ст. 383 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Згідно чинного законодавства завданнями органу поліції є захист особи від кримінальних правопорушень та розслідування кримінальних проваджень, завданням органів прокуратури на досудовому розслідування є нагляд за додержанням законів органами, що проводять досудове слідство, відтак вказані органи державної влади не реалізують державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів.

Стосовно порушення принципу змагальності в ході судового розгляду внаслідок відмови у витребуванні у органів поліції та прокуратури інформації про встановлені в ході досудового розслідування обставини у кримінальному провадженні за результатами слідчих дій, зокрема допиту свідків, розголошення даних досудового розслідування без дозволу слідчого або прокурора тягне за собою кримінальну відповідальність.

Для доведення своїх вимог позивач жодним чином не обмежений у процесуальних правах на заявлення клопотання про допит свідків в ході судового розгляду даної справи.

Тривалість підготовчого судового засідання відповідно до норм національного процесуального закону у системному застосуванні із нормами міжнародного права має забезпечувати ефективну реалізацію учасників у представленні позицій, доказів.

Закриття підготовчого провадження без виконання ухвали суду в частині витребування доказів за клопотання позивача призвело би до обмеження принципу змагальності.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвненції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та такі критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

На підставі викладеного суд приходить до висновку про відхилення заперечень позивача на дії головуючого, оскільки судом забезпечено можливість учасникам справи у рівній мірі ефективно реалізувати процесуальні права у межах закону.

Керуючись ст. 214 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Занести до протоколу судового засідання та відхилити заперечення позивача ОСОБА_1 на дії головуючого від 07 березня 2026 року.

Ухвала оскарженню не підлягає. заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий О.М.Марцішевська