Справа № 297/2639/25
У Х В А Л А

12 березня 2026 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Мацунича М.В.

суддів: Джуги С.Д., Кожух О.А.

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 13 лютого 2026 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Берегівського районного суду Закарпатської області від 10 листопада 2025 року про повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду, постановлену головуючим суддею Ільтьо І.І., в справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Водоканал Карпатвіз», де боржник ОСОБА_2 про видачу судового наказу

встановив

ОСОБА_1 подав 04.02.2026 апеляційну скаргу на ухвалу Берегівського районного суду Закарпатської області від 10 листопада 2025 року про повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 13 лютого 2026 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 повернуто особі, яка її подала, оскільки ОСОБА_1 не є стороною даного цивільного спору та не уповноважений представляти інтереси боржниці в апеляційному суді.

09.03.2026 ОСОБА_1 подав клопотання про виправлення описки в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 13 лютого 2026 року про повернення апеляційної скарги особі, яка її подала.

Дане клопотання не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

У відповідності до змісту ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру описки та очевидні арифметичні помилки.

Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні (ухвалі), яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Отже, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення (ухвали).

Ураховуючи викладене, заява про виправлення описки не підлягає задоволенню, оскільки зі змісту прийнятої ухвали не вбачається, що судом допущено описку в тексті судового рішення (ухвали) в розумінні статті 269 ЦПК України, а тому правові підстави для задоволення заяви про виправлення описки відсутні.

Таким чином, заявлене ОСОБА_1 клопотання про виправлення описки в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 13 лютого 2026 року задоволенню не підлягає з вищенаведених підстав.

Керуючись нормами ст. 269, 271 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 13 лютого 2026 року залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена до Верховного Суду на протязі тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя-доповідач:

Судді: