Справа № 690/21/26
Провадження № 2/690/158/26
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 березня 2026 року м. Багачеве
Багачевський міський суд Черкаської області
в складі: головуючого судді Здоровила В.А.
за участю секретаря Мельник С.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів,
позивач ОСОБА_1 в позовній заяві просить суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 47 355, 67 грн. та понесені витрати на оплату правової допомоги в розмірі 5 000, 00 грн., посилаючись на те, що відповідно до рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.09.2022, що набрало законної сили 27.10.2022 з відповідача ОСОБА_2 стягуються аліменти на утримання їх дітей: дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/3 частини всіх видів доходу, але не менше 50% прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову до суду, а саме з 21.02.2022 і до досягнення дітьми повноліття. 24.03.2025 Другим відділом ДВС у м. Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) відкрито ВП № 77575903. Відповідач тривалий час ухиляється від виконання рішення суду, аліменти не сплачує. Згідно довідки розрахунку заборгованості з аліментів станом на 30.11.2025 заборгованість відповідача становить 47 355, 67 грн.. Період прострочення сплати аліментів, за який заявляється пеня, охоплює період з липня 2024 по листопад 2025, що відповідає фактичному невиконанню відповідачем обов`язку зі сплати аліментів. Пеня за вказаний період досягла граничного розміру, встановленого законом. У зв`язку з невиплатою їй аліментів, матеріальне становище її значно погіршилося, вона не має змоги самостійно утримувати та забезпечувати матеріальний стан сім`ї, а тому змушена звернутися до суду з вимогою про стягнення з відповідача неустойки за прострочення сплати аліментів.
Ухвалою судді Багачевського міського суду Черкаської області від 22.01.2026 цивільну справу було прийнято до провадження та відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін. Крім того, відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просить розгляд справи провести у її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, судом повідомлявся у встановленому законом порядку про місце, день та час розгляду справи, про поважність причин неявки суд не повідомив. Відзив на позов не подав та не скористався правом на представництво його інтересів у суді.
Справу вирішено за правилами заочного розгляду, визначеними ст. 280-282 ЦПК України за відсутності відповідача, який повідомлявся судом у встановленому законом порядку про час, дату і місце судового засідання та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, не подав відзиву проти позову та проти такого порядку розгляду справи не заперечує позивач.
Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив такі обставини та дійшов до відповідних їм висновків.
Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.
Відповідно до положень ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Згідно вимог ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Судом встановлено, що відповідно до рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.09.2022 (а.с.13-16), що набрало законної сили 27.10.2022 з відповідача ОСОБА_2 стягнуто аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання їх дітей: дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/3 частини всіх видів доходу, але не менше 50% прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову до суду, а саме з 21.02.2022 і до досягнення дітьми повноліття.
Виконавчий лист № 711/1185/22 виданий 10.11.2022 Придніпровським районним судом м. Черкаси (а.с.17-18) та був зданий позивачем на виконання до Другого відділу ДВС у м. Черкаси ЦМУ МЮ (м.Київ), де 24.03.2025 було відкрито ВП № 77575903 (а.с.19).
Довідкою-розрахунком Другого відділу ДВС у м. Черкаси ЦМУ МЮ (м.Київ) від 05.12.2025 (а.с.20) підтверджується, що заборгованість відповідача по виконавчому листі станом на 30.11.2025 складає 47 355, 67 грн. за період з липня 2024 по листопад 2025.
За підрахунками позивачки, виконаними на підставі наданої інформації виконавчою службою, позивачка має право на стягнення з відповідача неустойки за прострочення сплати аліментів, за період заборгованості з липня 2024 по листопад 2025 47 355, 67 грн., тобто станом на 30.11.2025 пеня за прострочення сплати аліментів досягла граничного розміру, передбаченого законом.
Ст. 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.
Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі ч. 1 ст. 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.
Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100% заборгованості.
Враховуючи, вищевикладене, суд вважає за необхідним стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку за прострочення сплати аліментів в розмірі 47 355, 67 грн..
Відповідно до положень ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України).
Вирішуючи питання про відшкодування позивачеві судових витрат на професійну правничу допомогу під час розгляду цієї справи, суд враховує вимоги ч. 1, 2, 3 ст. 137 ЦПК України, якими передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
З аналізу означених положень процесуального права суд робить висновок, що на підтвердження понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу необхідно суду надати такі докази: 1) договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо); 2) документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки тощо); 3) докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт (акти наданих послуг, акти виконаних робіт та ін.); 4) інші документи, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги.
Однак позивачем подано лише договір «Про надання правової допомоги» від 09.01.2026 та ордер на надання правничої допомоги. Доказів виконаних робіт та оплати гонорару суду не надано.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 червня 2018 року у справі №826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) зробила правовий висновок, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленомузакономпорядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
У зв`язку з цим в задоволенні стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 5 000, 00 грн. слід відмовити.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивач звільнена від сплати судового збору відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а тому з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 1331, 20 грн..
На підставі ст. 180, 196 СК України та керуючись ст. 4, 12, 76-81, 89, 95, 141, 247, 258, 259, 263, 264, 265, 280-285 ЦПК України, суд -
позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця села Коханівка, Кам`янського району, Черкаської області, паспорт НОМЕР_1 , виданий Амвросіївським РВ УМВС України в Донецькій області 16 серпня 2002 року, РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт НОМЕР_3 , виданий Ватутінським МВ УМВС України в Черкаській області 25 серпня 2011 року, РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 неустойку за несплату аліментів на утримання неповнолітніх дітей: дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та дочки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 47 355 (сорок сім тисяч триста п`ятдесят п`ять) гривень 67 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуто Багачевським міським судом Черкаської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем до Багачевського міського суду Черкаської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення зазначених строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Черкаським апеляційним судом, якщо таке не буде скасовано.
Головуючий В.А. Здоровило