ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2598/26 Справа № 242/914/24 Суддя у 1-й інстанції - Єдаменко С.В. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2026 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Городничої В.С.,

суддів: Петешенкової М.Ю., Макарова М.О.

за участю секретаря судового засідання - Шаповалової О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у м.Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Центрального районного суду м.Дніпра від 13 листопада 2025 року у складі судді Єдаменка С.В. у цивільній справі № 242/914/24 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України", третя особа - ОСОБА_2 , про захист прав споживачів фінансових послуг та здійснення певних дій, -

ВСТАНОВИЛА:

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовними вимогами, пред`явленими до АТ "Державний ощадний банк України", на предмет стягнення з відповідача на його користь суми 313 555 грн, що складається з 28 795 грн, як несанкціонований переказ з карти позивача третім особам двома транзакціями, які позивач не здійснював, та пені у розмірі 134 760 грн у відповідності до ст. 10 ЗУ "Про захист прав споживачів", та які 06 лютого 2025 року збільшені позивачем, де останній просив стягнути з відповідача кошти в розмірі 544 203,50 грн, які складаються з: суми коштів, списаних банком - 28 795 грн, пені 3% - 365 408,50 грн, моральної шкоди - 150 000 грн, обґрунтовуючи це тим, що є клієнтом АТ «Державний ощадний банк України» згідно заяви про приєднання 1912048/191216 від 13 жовтня 2020 року та з метою оформлення електронного ключа (ЕЦП) для подання декларації про доходи до НАЗК, за відсутності можливості прийти до відділення банку для цього, вирішив зробити такі дії дистанційно, віднайшов в інтернеті чат-бот "Ощадбанку", який згодом виявився шахрайським. При здійсненні усіх вказівок, що надсилав цей чат-бот, 26 грудня 2023 року позивач, будучи впевненим, що спілкується з банком, зазначив особисті дані та ані картки, які запитувались для реєстрації ключа ЕЦП. При цьому саме банком на його номер телефону, який є фінансовим номером, отримав одноразовий пароль ОТР, за яким позивачем було зазначено шахрайському чат-боту ПІН-код картки. Позивач вважає, що банком не було при цьому автентифіковано і ідентифіковано його особу, як клієнта банку, що призвело до того, що 26 грудня 2023 року з карткового рахунку, двома транзакціями були викрадені шахрайськими діями невідомими особами гроші у розмірі 28 500 грн (1 - транзакція - 25 000 грн, 2 - транзакція - 3 500 грн), та списано з рахунку комісія банку відповідно 255,40 грн за проведення цих операцій. Дані фінансові операції (послуги) були проведені банком без згоди позивача, фізичної його участі, електронної ідентифікації та автентифікації, смс-повідомлення - паролі ОТР, дзвінків від банку, за для отримання згоди на такі перекази, на номер телефону позивача, який є фінансовим номером, жодних повідомлень від самого банку не надходило. Внаслідок такого несанкціонованого списання коштів без згоди позивача, останній через кол-центр АТ"Державний ощадний банк України" повідомив банк про такі події, також звернувся із відповідною заявою до співробітників національної поліції, де 27 грудня 2023 року слідчім СВ ВП №3 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області матеріали досудового розслідування за даним фактом були внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000387, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України (крадіжка). 28 грудня 2023 року позивачем також по вказаним фактам була подана заява на адресу Департаменту Кіберполіції через електронну скриньку для звернень.

Позивач наголошує, що своєчасно повідомив банк про використання його платіжної картки іншою особою, повідомив правоохоронні органи про вчинені шахрайські дії невідомими особами, будь-які докази того, що позивач сам сприяв незаконному використанню персональної та іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, відсутні, відтак, позивач вважає його майнові права порушеними з боку відповідача, відновлення яких відшукує по суду шляхом стягнення з відповідача на свою користь зазначеної вище суми. Позивач також вважає, що йому при цьому, за відсутності його згоди за проведеними банком фінансовими операціями по його рахунку, відповідачем нанесена моральна шкода, яку він оцінює у 150 000 грн.

Рішенням Центрального районного суду м.Дніпра від 13 листопада 2025 року у задоволені позову ОСОБА_1 до АТ «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів фінансових послуг та здійснення певних дій - відмовлено. Судові витрати по справі компенсовано за рахунок держави (а.с.119-126 Том ІІ).

Рішення суду мотивовано тим, що позивач самостійно повідомив стороннім особам відомості, які надали можливість електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, наслідком чого стало переведення коштів з карткового рахунку, встановивши при цьому відсутність винних дій з боку банку, а за такі дії позивача банк не несе відповідальності перед позивачем за проведені операції по рахунку.

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити вимоги повністю, посилаючись на те, що у грудні 2023 року відповідач порушив норми ЗУ "Про захист прав споживачів", ЗУ "Про платіжні послуги" та норми ЦК України, що стосуються платіжних операцій на фінансовому ринку, створив умови та підґрунтя для можливості роботи та існування шахрайських схем по перерахуванню грошей з рахунків клієнтів, які користувалися мобільним додатком "Ощад 24/7". Скаржник зазначив, що банк не забезпечив заходів безпеки у роботі мобільного додатку на месенджері Телеграм, що і сприяло шахрайським діям та сприяло списанню грошових коштів без згоди позивача. Здійснені операції по списанню коштів на момент їх вчинення мали усі ознаки підозрілості, були не типовими, що повинно було викликати певний інтерес у банку, враховуючи риси небезпеки. Скаржник наголошує, що програмно-апаратна система банку є незахищеною, а мобільний додаток "Ощад 24/7" є однотипним з шахрайським чат-ботом, при використанні якого клієнт навіть не здогадується про вчинення шахрайських дій. Керування рахунками клієнтів, на думку скаржника, як і списання коштів без відома клієнта є порушенням банком норм діючого законодавства, чого не врахував суд першої інстанції, ухваливши невірне рішення суду (а.с. 145-150 Том ІІ).

АТ "Ощадбанк", скориставшись своїм правом, передбаченим ст. 360 ЦПК України, у січні 2026 року через свого представника подав відзив на апеляційну скаргу (а.с.177-191 Том ІІ), де зазначив, що доводи скаржника суперечать як фактичних обставинам справи, так і нормам діючого законодавства. Наголосив, що з моменту вчинення операцій по рахунку 19 грудня 2023 року та по 26 грудня 2023 року, тобто, до моменту звернення позивача до банку з питання проведення шахрайських дій, з мобільного номеру позивача з використанням даних платіжної картки та отриманого ОТР-паролю було здійснено безліч входів до застосунку "Ощад 24/7". Відповідач наголошує, що без введення коду, який направлявся на фінансовий номер позивача, вхід до системи "Ощад 24/7" та проведення операцій щодо перерахунку коштів не можливий. Згаданий код та біометрія були відомі/належали тільки особі, яка здійснювала операції з платіжною карткою, тобто, позивачеві. Зміна пристрою не є ознакою шахрайства. В змісті смс-повідомлення при верифікації картки не передбачено попередження про реєстрацію саме на новому пристрої. Повідомлення даного змісту надсилається при верифікації картки незалежно від того, відбувається реєстрація/перереєстрація на новому пристрої чи на пристрої, який вже використовувався раніше. Правилами користування Платіжними картками, з якими позивач був ознайомлений, передбачено, що у разі здійснення оплати за послуги, товари, роботи в мережі інтернет дуже уважно ставтесь до вибору сайту, що здійснює приймання Платіжних карток до сплати. Віддайте перевагу відомим Вам торговцям в намагайтесь уникнути розміщення інформації про Платіжну картку на невідомих сайтах. Використовуйте захищені сайти. Також цими Правилами наголошено, що клієнт, яким в даному випадку є позивач, повинен вживати усіх можливих заходів для запобігання втрати, крадіжки чи незаконного використання Платіжної картки. Крім того у Правилах зазначено, як безпечно користуватись карткою, а саме: посилання на справжні чат-боти Ощаду знаходьте лише на офіційному сайті (розділ "Зворотній зв`язок") або в додатку "Мобільний Ощад". Не переходьте до чат-ботів за неперевіреними посиланнями та не шукайте банківські чат-боти через пошуковик у месенджерах. Ніколи не вводьте конфіденційну інформацію в чат-боти: ПІН-код, CVV2/CVC2-код, логін та пароль до мобільного додатку. Такі дані просять надіслати лише шахрайські боти. Скаржник наголошує, що позивач саме до такого шахрайського чат-боту особисто передав усі належні тільки йому дані картки, внаслідок чого відбулась успішна верифікація платіжної картки, що виключає відповідальність відповідача.

Скаржник вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено законно, є обґрунтованим та вірним, враховуючи характер спірних правовідносин. Просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 , а рішення суду залишити без змін.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно із ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та не заперечувалось сторонами, що 13 жовтня 2020 року позивач підписав заяву № 1912048/191216 про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (а.с.20-21 Том І).

19 грудня 2023 року позивач зайшов до чат-боту «ОщадБанк Чат Бот» за допомогою «Телеграм» та вчинив ряд дій-інструкцій, які йому пропонував вказаний додаток, в тому числі вказав номер платіжної карти та ПІН-код до неї (а.с.56-62 том І). При цьому, за твердженнями позивача, останній вважав, що спілкується з працівником Банку в офіційному чат-боті.

26 грудня 2023 року по рахунку № НОМЕР_1 відбулись операції з переказу коштів на загальну суму 28 795 грн, а саме:

- 26 грудня 2023 року о 16:01 переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 0001 в сумі 25 000 грн, комісія 255 грн;

- 26 грудня 2023 року о 16:01 переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 0001 в сумі 3 500 грн, комісія 40 грн (а.с.19 том І).

Того ж дня позивач звернувся із заявою на ім`я керуючої ТВБВ № 10004/092 філії Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» з метою проведення перевірки по факту шахрайських дій по його рахунку (а.с.13-14 Том І). Також в цей же день позивач звернувся із заявою клієнта до АТ «Ощадбанк» про те, що перекази коштів по його картковому рахунку було вчинено без його згоди (а.с.15 Том І).

26 грудня 2023 року до чергової частини ВП № 3 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області надійшла письмова заява про вчинення кримінального правопорушення, за яким до ЄРДР внесено відомості про відкрите кримінальне провадження № 0000387 за ч.4 ст.185 КК України, Покровським РУП ГУНП в Донецькій області розпочато досудове розслідування, що підтверджується копією Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26 грудня 2023 року (а.с.16 Том І).

Постановою слідчого СВ ВП № 3 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області Александрова К.О. від 11 січня 2024 року позивача визнано потерпілим у кримінальному провадженні № 0000387 за ч.4 ст.185 КК України (а.с.17 Том І).

28 грудня 2023 року позивач звернувся на адресу кіберполіції із заявою про вчинення злочину (а.с.18 Том І).

30 грудня 2023 року позивач звернувся зі скаргою до Генерального директора АТ «Державний ощадний банк України» щодо вчинення шахрайських дій по його рахунку та відшкодування коштів (а.с.24-27 Том І).

Листом від 04 січня 2024 року № 11/5-16/92/2024/с АТ «Державний ощадний банк України» повідомило, що підрозділами Банку встановлено, що проведені 26 грудня 2023 року операції на суму 25 000 грн та 3 500 грн були здійснені за результатами успішного входу до Системи дистанційного банківського обслуговування. Списання грошових коштів з рахунку стало можливими у зв`язку з порушенням (недотриманням) Клієнтом вимог Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб:

п.9.15 Клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПІН, CVV2ICVC2, строк дії, номер Картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт;

п.9.16 Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку як Номер мобільного телефону Клієнта, їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта;

п.9.17 Клієнт усвідомлює та приймає на себе усі ризики щодо можливості авторизації сторонньою особою у Мобільних додатках Google Рау або в інших подібних додатках за допомогою технології Біометрії, в тому числі якщо у Мобільному пристрої збережені Відбитки пальця(-ів) сторонньої особи;

п. 9.18 Будь-яку особу, що використала Біометрію як засіб ідентифікації клієнта для доступу до Системи ДБО (у тому числі технології Touch ID, Face ID), Банк безумовно вважає Клієнтом і не несе відповідальності за дії такої особи, навіть якщо такі дії будуть оскаржуватись.

Додатково повідомили, що Банк не має підстав для відшкодування коштів, списаних з рахунку позивача (а.с.29 Том І).

Листом від 10 січня 2024 року № 104.40/092-14-7 Філія - Донецьке обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» повідомило, що операції з використанням Інтернет ресурсу/«Ощад 24/7» проведено коректно з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки Банку з правильним введенням паролів (ПІН-кодів для одноразової операції в мережі Інтернет), які відомі лише клієнту та були направлені на номер мобільного телефону. Враховуючи це, вважають, що реквізити платіжної картки стали відомі третій особі (а.с.23 Том І).

12 січня 2024 року позивач звернувся із заявою на ім`я керуючої ТВБВ № 10004/092 філії Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» щодо надання інформації (а.с.30-32 Том І).

Листом від 19 січня 2024 року № 22/4-02/464/2024/с АТ «Державний ощадний банк України» повідомило, що запитувана позивачем інформація є банківської таємницею. Пояснили, що позивачу необхідно звернутись до відділення Банку, для проведення ідентифікації, та оформлення заяви встановленого зразка відповідно до ДКБО (а.с.34-35 Том І).

25 січня 2024 року позивач звернувся зі скаргою про порушення прав споживачів фінансових послуг до Головного управління «Держпродспоживслужби» (а.с.36-39 Том І).

Листом від 06 лютого 2024 року № В-365/П-367 Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів повідомила, що скаргу позивача направлено до Національного банку України для розгляду в межах повноважень та надання відповіді (а.с.80-81 Том І).

Листом від 05 лютого 2024 року № 22/4-02/812/2024/с АТ «Державний ощадний банк України» повідомило, що за результатами перевірки викладених у Заяві обставин встановлено, що з використанням мобільного додатку Банку (MOBILE BANKING), який було встановлено/перевстановлено 19 грудня 2023 року о 10:32:11 на пристрої 2201117PG, Device ID: d35ca21863bf596d з використанням реквізитів платіжної картки Банку № НОМЕР_2 , випущеної на Ваше ім`я, з використанням облікового запису, що був зареєстрований створений 22 лютого 2018 року о 11:50:26 та за Вашим фінансовим номером телефону, відбулись наступні успішні операції, участь в яких Ви заперечуєте:

26 грудня 2023 року о 16:01:12 операція переказу грошових коштів з платіжної картки Банку № НОМЕР_2 , випущеної на Ваше ім`я, в сумі 25000 грн (без урахування комісії) на платіжну картку № НОМЕР_3 , емітовану банком АТ «Таскомбанк»;

26 грудня 2023 року о 16:01:34 операція переказу грошових коштів з платіжної картки Банку № НОМЕР_2 , випущеної на Ваше ім`я, в сумі 3500 грн (без урахування комісії) на платіжну картку № НОМЕР_3 , емітовану банком АТ «Таскомбанк» (а.с.40-43 Том І).

Листом від 06 лютого 2024 року № 104.14-20/14058/2024 Філія - Донецьке обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» повідомило, що 19 грудня 2023 року о 10:29:19 відповідно до Інструкції користувача для реєстрації/перереєстрації в Мобільному застосунку Банком був здійснений дзвінок на номер телефону НОМЕР_4 , який в Заяві про приєднання № 1912048/191216 до ДКБО зазначений як Ваш Фінансовий номер, та повідомлено ОТР-пароль. Дата та час: 19.12.2023 10:29:19. Mobile: НОМЕР_4. Текст повідомлення: kod $psw dlya vhodu v sistemu Oschad 24/7 #FLUMO# (а.с.45-48 Том І).

12 лютого 2024 року та 29 лютого 2024 року позивач звернувся зі скаргою до начальника Філії - Донецьке обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (а.с.50-51,53-55 Том І) та листами від 18 березня 2024 року № 104.14-16/34638/2024 та від 27 лютого 2024 року № 104.14-16/21997/2024 Філія - Донецьке обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» повідомило, що Ощадний банк не несе відповідність за діяльність шахрайських чат-ботів, посилань в месенджери, смс, е-mail для переходу на фішингові або шахрайські ресурси для подальшого викрадення даних картки. Таким чином, ймовірно шахрайські операції по Вашому картковому рахунку стали можливими через розголошенням Вами в шахрайському чат-боті даних Вашої картки, ОТР- паролю, пін-коду Вашої картки. Таким чином, перереєстрація в мобільному додатку відбулась шахрайським шляхом з використанням даних, які були розголошені позивачем (а.с.52,78 Том І).

18 березня 2024 року позивач звернувся зі скаргою про порушення прав споживачів фінансових послуг до Голови Національного банку України (а.с.63-68 Том І).

Листом від 02 квітня 2024 року № 14-0004/25718 Національний банк України повідомив, що оскільки Національний банк не наділений повноваженнями щодо проведення розслідувань у справах про неправомірні дії невстановлених осіб, а також беручи до уваги надану інформацію про звернення до органів Національної поліції України, досудове розслідування з приводу неправомірних дій третіх осіб має бути проведено відповідними правоохоронними органами, які уповноважені в межах компетенції здійснювати досудове розслідування в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України (а.с.75-76 Том І).

На підтвердження того, що кошти були перерахована з картки шахрайським шляхом позивач надав скріншот з додатку «НоваПошта» щодо отримання посилки у час списання коштів з рахунку (а.с.70-71 Том І).

Листом від 04 січня 2024 року ПрАТ «ВФ Україна» повідомило, що обставини зняття коштів з банківського рахунку перебувають поза зоною відповідальності оператора електронних комунікації (а.с.77 Том І).

На підставі отриманої судом інформації від ПрАТ «ВФ Україна» встановлено, що згідно роздруківки телефонних дзвінків (вхідні та вихідні) та СМС-повідомлень (вхідні-вихідні), 19 грудня 2023 року о 10:29 було отримано вхідний дзвінок з офіційного номеру контакт-центру АТ «Ощадбанк» та 19 грудня 2023 року о 10:32 отримано коротке текстове повідомлення від «OSCHADBANK». Додатково ПрАТ «ВФ Україна» проінформувало про те, що роздруківку змісту текстових SMS-повідомлень неможливо надати, оскільки вони не зберігаються (а.с.1-9 Том ІІ).

На підставі отриманої судом інформації від АТ «ТАСКОМБАНК» судом першої інстанції встановлено, що 26 грудня 2023 року з банківського рахунку, що належить ОСОБА_1 здійснено переказ коштів у загальному розмірі 28 500 грн на банківську картку № НОМЕР_3 , що належить третій особі - ОСОБА_2 (а.с.201-202 Том І).

З`ясовуючи характер спірних правовідносин та відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції вважав встановленим, що відповідно до Інструкції з реєстрації користувача у Мобільному Ощаді - для реєстрації (перереєстрації) в системі «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) необхідно використання номеру телефону Клієнта, прив`язаного до картки (фінансовий номер), отримання дзвінка від Банку з кодом, чотири останні цифри номеру картки та PIN-код до неї. В подальшому Клієнт встановлює відомий тільки йому логін та пароль до мобільного додатку, а також створює код швидкого доступу та може налаштувати на мобільному пристрою Touch/Face ID (ідентифікація за допомогою відбитка пальця або обличчя) в цьому випадку наступні входи у додаток та оплати здійснюються без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS.

Фінансовим номером позивача є НОМЕР_4, що не заперечувалось останнім.

19 грудня 2023 року о 10:29:19 відповідно Інструкції користувача для ресстрації/перересстрації в Мобільному застосунку Банком було здійснено повідомлення на номер телефону НОМЕР_4 , якій в Заяві зазначений як фінансовий номер Позивача та повідомлено ОТР-пароль. Смс: «19.12.2023 о 10:29:19 «kod Spsw dlya vhodu v sistemu)/ Oschad 24/7 #FLUMO#».

В той же час до Банку надійшов запит щодо реєстрації/перереєстрації в Мобільному застосунку «Ощад 24/7» з використанням реквізитів платіжної картки № 953088 та отриманого ОТР-паролю на пристрої 2201117PG, DEVICE_ID-d35ca21863bf596d, IP-АДРЕСА - 193.235.147.190.

З роздруківки наданої відповідачем щодо направлення СМС-повідомлень з кодами, встановлено, що код для реєстрації в системі «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) надсилався 19 грудня 2023 року о 10:31 на фінансовий номер Позивача НОМЕР_4 , що свідчить про те, що реєстрація Позивача в системі «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) здійснена коректно, що можливо лише за наявності реквізитів банківської картки та смс-паролю, який був направлений на фінансовий телефон ОСОБА_1 та був відомий виключно йому (а.с.135 Том І).

Спірні операції з переказу коштів в Системі дистанційного банківського обслуговування Mobile-банкінг (нова версія "Мобільний ощад" - Flumo) здійснювалися без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS, підтверджувались біометричними даними (Face ID / Touch ID) або ж кодом доступу, який встановлюється на етапі реєстрації в мобільному додатку.

Колегія суддів наголошує, що судом першої інстанції вірно встановлено механізм, за яким відбувалась реєстрація та переказ коштів з картки позивача, як і правомірно встановлено відсутність порушення банком майнових прав позивача, який, самостійно обравши сайт в месенджері Телеграм, не перевірив його достовірність та належність саме відповідачеві, відповідальність за що лежить саме на позивачеві.

Крім того колегія суддів відзначає, що, підписавши Заяву про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (ДКБО) № 1912048/191216 від 13 жовтня 2020 року, позивач беззастережно приєднався до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oshadbank.ua та уклав з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку, договору банківського вкладу, кредитного договору, умови надання інших послуг та підтверджує своє ознайомлення з умовами договору.

Умовами цього договору передбачено, зокрема, те, що Клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПІН, CVV2, строк дії, номер Картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт (п.9.15);

- Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку як Номер мобільного телефону Клієнта, їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта (п.9.16);

- Клієнт усвідомлює та приймає на себе усі ризики щодо можливості авторизації сторонньою особою у Мобільних додатках Google Pay або в інших подібних додатках за допомогою технології Біометрії, в тому числі якщо у Мобільному пристрої збережені Відбитки пальця(-ів) сторонньої особи. (п.9.17);

- Будь-яку особу, що використала Біометрію як засіб ідентифікації клієнта для доступу до Системи ДБО (у тому числі технології Touch ID, Face ID), Банк безумовно вважає Клієнтом і не несе відповідальності за дії такої особи, навіть якщо такі дії будуть оскаржуватися (п.9.18).

Скаржником не доведено належними доказами, що він дотримався усіх положень Договору, як і не доведено факту відсутності передачі банківських даних картки, які заборонено передавати, третім особам, враховуючи, що позивач особисто у позові зазначає про таку передачу ним усіх даних, за наявності яких можливо використати його особисту картку іншими особами.

За змістом статей 316-320, 321, 328 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Держава не втручається у здійснення власником права власності.

За приписами ч. 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Згідно з частиною третьою цієї статті, Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші,не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися грошовими коштами на власний розсуд.

Відповідно до ч. 3 ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом.

Відповідно до правової позиції, що викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 липня 2019 року по справі № 522/22780/15-ц, враховуючи що при вході до системи дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» та проведенні операцій з переказу коштів проведена електронна ідентифікація самого електронного платіжного засобу і його користувача, відсутності належних доказів щодо проведення операцій сторонніми особами поза волею та бажанням Клієнта, відсутності доказів вини банку, банк не несе відповідальність за проведені позивачем операції по його рахунку.

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 07 грудня 2020 року у справі № 182/5175/16-ц, на клієнта банку - власника картки покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком, паролів, ПІН-кодів, СVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення інформації за рахунком. Оскільки операція з переказу спірних коштів була здійснена у мережі Інтернет з підтвердженням платежу З-D Secure, списання коштів з карткового рахунку фізичної особи відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача.

Вказані висновки також узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 05 червня 2019 року у справі № 712/4463/16-ц (провадження № 61-22267св18), від 10 липня 2019 року у справі № 522/22780/15-ц (провадження № 61-23040св18), від 17 червня 2020 року у справі № 201/15185/16-ц (провадження № 61-41264св18).

Колегія суддів повністю погоджується з висновком суду першої інстанції щодо того, що позивач самостійно повідомив стороннім особам відомості, які надали можливість електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, наслідком чого стало переведення коштів з карткового рахунку. Також вірним є висновок суду першої інстанції щодо відсутності доказів вини банку, який не несе відповідальності перед позивачем за проведені операції по рахунку, що не спростовано скаржником жодним доказом.

При цьому колегія суддів відзначає, що події зі здійсненні спірних операцій відбулись 19 грудня 2023 року, а звернувся до банку позивач лише 26 грудня 2023 року, та як встановлено судом першої інстанції, за цей час відбулось безліч входів до системи "Ощад 24/7" з фінансового номеру позивача, а тому доводи скаржника про наявність вини відповідача у списанні коштів за зазначеними операціями, не ґрунтуються на доведених фактах та діючому законодавстві.

За встановленими фактичними обставинами справи судом першої інстанції, що знайшли своє підтвердження і при розгляді апеляційної скарги, скаржником не спростовано належними доказами того, що позивач своїми діями сприяв розголошенню, втраті, незаконному використанню інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, які стали підставою для використання коштів позивача на його рахунку шляхом переказів на іншу картку.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином доводи апеляційної скарги не можуть бути прийняті до уваги, оскільки сприяння позивача на такі перекази коштів з рахунку, відкритого на його ім`я доведений належними та допустимими доказами, а скаржником не надано до апеляційної скарги інших письмових доказів на спростування цього встановленого факту судом першої інстанції, з чим повністю погоджується і колегія суддів.

Колегія суддів наголошує, що суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і надав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Інші доводи апеляційної скарги не можуть бути взяті до уваги колегією суддів, оскільки вони фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою з висновками суду по їх оцінці. Проте відповідно до вимог ст.89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Європейський суд з прав людини зауважив, що принцип «процесуальної рівності сторін» передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (DOMBO BEHEER B.V. v. THE NETHERLANDS, N 14448/88, § 33, ЄСПЛ, від 27 жовтня 1993 року).

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судам необхідно досліджувати кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п.27постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»), при цьому жодна із сторін не повинна бути поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною, на чому наголошується у практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у п.24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України», в п.48 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мала проти України» та в п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін як на одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище, порівняно з опонентом.

Вирішуючи даний спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, обставини по справі, перевірив доводи і дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджені письмовими матеріалами справи.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду постановлено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення в оскаржуваній частині має бути залишено без змін.

Судові витрати понесені у зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишається без задоволення.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Центрального районного суду м.Дніпра від 13 листопада 2025 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Вступна та резолютивна частини постанови проголошені "03" березня 2026 року.

Повний текст постанови складено "13" березня 2026 року.

Головуючий: В.С. Городнича

Судді: М.Ю.Петешенкова

М.О.Макаров