ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3252/26
провадження № 2/753/6744/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" березня 2026 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Сьома київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,-

встановив:

У лютому 2026 року до Дарницького районного суду м. Києва суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Сьома київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

При вивчені позовної заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки позивачем у позовній заяві не зазначено, зокрема:

- у порушення п. 3, ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, яка визначається дійсною вартістю майна.

У відповідності до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 "Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності" вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином, позивачу необхідно вказати дійсну вартість спірного нерухомого майна станом на 2026 рік.

Таким чином, для визначення ціни позову, позивачем має бути проведено експертну оцінку майна, що підлягає визнанню права власності в порядку спадкування, оскільки оцінка має бути дійсною, тобто за висновком спеціаліста-оцінювача.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно, позивачем у позові заявлено клопотання про відстрочку від сплати судового збору до прийняття рішення у справі.

Вивчивши вказане клопотання, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. За зазначених підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім"ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до відповіді № 2448242 від 11.03.2026 з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела та суми доходів, отриманих від податкових агентів та/або про суми доходів, отриманих самозайнятими особами, а також суму річного доходу, задекларованого фізичною особою в податковій декларації про майновий стан і доходи, ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 з вересня 2025 по січень 2026 (включно) отримує дохід "101 - Заробітна плата" від ДП "ЛПП УКРАЇНА" АТ "АПП" ().

З наведеного вбачається, що позивачем не надано суду належних доказів наявності у неї обставин, які відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» є підставами для відстрочення сплати судового збору, тому у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Згідно зі п. 3 Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про стосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно, то наслідки залишення позовної заяви без руху застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Оскільки у задоволення клопотання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору відмовлено, позовна заява відповідно до ст. 185 ЦПК України підлягає залишенню без руху, як така, що не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України (не надано документ, що підтверджує сплату судового збору).

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.11.1950), Рекомендації щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі. На підставі ст. 9 Закону України «Про судовий збір». Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається із документів, доданих до матеріалів позовної заяви, та ураховуючи предмет спору, що має майновий характер позивачем має бути сплачено судовий збір з урахуванням визначеної за цією ухвалою суду ціни позову згідно звіту про оцінку спірного нерухомого майна - у розмірі 1% від ціни позову (сукупної дійсної вартості нерухомого майна), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підтвердження сплати судового збору позивачеві необхідно надати до суду оригінал платіжної інструкції.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Разом з тим, у позовній заяві позивач вказує: "Поряд з цим повідомляємо суду, що спадкоємцями на дане спадкове майно також є дружина померлого - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та малолітній син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та мати померлого ОСОБА_4 , про що міститься інформація у спадкових справах, що заведені Державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 . При цьому звертаємо увагу суду, що Позивачу відомо, що матері померлого видано нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 свідоцтво про право на спадщину на її частку квартири".

Таким чином, суддя рекомендує позивачу привести позовну заяву у відповідність та визначитись з колом учасників у справі та їх процесуальним статусом, оскільки у випадку судом задоволення заявлених позовних вимог, виконання рішення суду вплине на права, обов`язки та інтереси таких осіб.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. ст. 175, 177 ЦПК України та/або несплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд приймає до уваги позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, висвітлену 07.02.2024 року у справі № 295/434/22, провадження № 61-10948св23, згідно якої формалізм у процесі є позитивним й необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя, у тому числі виконанню судового рішення та є порушенням» ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 28.10.1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13.01.2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», від 08.03.2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).

Слід зазначити, що вказані в ухвалі суду недоліки не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року, «Мельник проти України» від 28.03.2006 року.

Таким чином, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку на усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, суддя вважає за необхідне зазначити, що позивач може усунути вказані недоліки протягом п`яти днів із дня отримання ухвали шляхом направлення на адресу Дарницького районного суду м. Києва нової редакції позовної заяви з урахуванням визначених недоліків, з її копією, що додаються до неї, відповідно для відповідача та оригінал квитанції про сплату судового збору.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Сьома київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: