Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа №279/1417/26
Провадження № 2/279/1491/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 березня 2026 року м. Коростень

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Івашкевич О.Г., по цивільній справі № 279/1417/26 за позовом ОСОБА_1 до Коростенської територіальної громади в особі комітету Коростенської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

До Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Коростенської територіальної громади в особі комітету Коростенської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Згідно автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.03.2026 року головуючим суддею визначено суддю Івашкевич О.Г.

Відповідно до вимог ст.185 ЦПК України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175-177 вказаного Кодексу.

Нормами ст.175,177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Дослідивши позовну заяву та долучені до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Пункт 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України передбачає, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку. Ціну позову визначає позивач у позовній заяві.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Із змісту позовної заяви слідує, що позивачем заявлено позовну вимогу про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом (1/3 житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами), отже, вимога є майновою.

Згідно з п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

За ст. 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи або суб`єкта оціночної діяльності).

Судом встановлено, що позивачем ціна позову не визначена, жодних доказів на підтвердження дійсної вартості нерухомого майна до матеріалів позовної заяви позивачем не надано.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17).

Аналіз поданої позовної заяви та доданих до неї документів не дозволяє встановити ціну позову на день її подання відповідно до дійсної вартості спірного майна.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ч.1,2 ст.9 Закону України Про судовий збір, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

В позовній заяві позивач зазначає, що на підтвердження понесених судових витрат по сплаті судового збору надає оригінал документу про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн.

Однак, судом встановлено, що до позовної заяви позивачем не додано доказу на підтвердження сплати судового збору та/чи/або документу, що підтверджує підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону. Факт відсутності вказаного документу також підтверджується відповідним Актом від 03.03.2026 року.

Положеннями п.1 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання фізичною собою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 3328 гривень.

Зважаючи на положення наведених норм Закону України "Про судовий збір", у цій справі за подання позовної заяви належало сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в сумі становить не менше 1331,20 гривень (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та не більше 16640 грн. (5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) в залежності від ціни позову (вартості майна).

Таким чином позивачем вказані вимоги вищезазначених норм є невиконаними.

Крім того, згідно з п. 6 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Разом з тим, до позовної заяви не надано доказів на підтвердження порушення чи невизнання її прав, зокрема неможливості проведення державної реєстрації добудови у Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМ України № 1127 від 25.12.2015 зі змінами, на виконання вимог Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" з наданням відповідного рішення державного реєстратора про відмову у проведенні державної реєстрації прав з наведенням обгрунтування.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення вказаних вище недоліків, а саме : позивачу за подання до суду позовної заяви необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в сумі становить не менше 1331,20 гривень (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та не більше 16640 грн. (5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) в залежності від ціни позову (вартості майна) та надати до суду документ, що підтверджує його сплату; надати до суду документи, які б підтверджували дійсну вартість нерухомого майна, а також надати до суду докази на підтвердження неможливості державної реєстрації добудови у порядку, визначеному законом.

Платіжні реквізити для зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету:

Отримувач коштів: ГУК у Жит. обл./ТГ м. Коростень/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача: UA0006827

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: 101, __________(РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України; судовий збір за позовом _______(ПІБ позивача), Коростенський міськрайонний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

В разі наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, позивач має надати суду відповідні документи, що підтверджують право на звільнення.

Суд також звертає увагу, що одними із основних засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Керуючись ст.ст.175-177, 185,261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Коростенської територіальної громади в особі комітету Коростенської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки у строк, встановлений судом, то позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя Оксана ІВАШКЕВИЧ