Справа № 643/4483/26
Провадження № 2/643/4649/26
УХВАЛА

16.03.2026 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Новіченко Н.В., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр»

до ОСОБА_1

про стягнення 133 479,77 грн,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» (далі позивач) звернулося до Салтівського районного суду міста Харкова з позовом до ОСОБА_1 (далі відповідач) про стягнення 133 479,77 грн.

Розглянувши позовну заяву, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положеннями статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 188 ЦПК України визначено підстави та порядок об`єднання і роз`єднання позовних вимог.

Зокрема, згідно з частиною першою статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Отже, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення цивільного спору.

Відповідно до частини другої статті 188 ЦПК України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Практика ЄСПЛ виходить з того, що, реалізовуючи пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16.12.1992 у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції»).

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що відповідач уклав три договори, а саме:

- 18.09.2021 відповідач уклав з ТОВ «Фінансова компанія «Інкасо Фінанс» кредитний договір № -122879;

- 18.08.2021 відповідач уклав з ТОВ «Мілоан» кредитний договір № 101500643;

- 25.08.2021 відповідач уклав з ТОВ «Мілоан» кредитний договір № 3334217.

Вищезазначені договори, за якими позивач просить стягнути з відповідача кошти, укладені з різними юридичними особами та є різними і не пов`язаними між собою ні підставою виникнення, ні поданими доказами, не є основними та похідними позовними вимогами за кожним окремо договором. Правильність вирішення позовних вимог за договором, укладеним з одним товариством, не залежить від правильності вирішення позовних вимог за іншим договором, укладеним з іншим товариством, і навпаки.

При цьому, розрахунки розміру заборгованості за кредитними договорами мають різний характер нарахування, тому не можуть вважатися однорідними.

Кожна кредитна операція (операція позики) є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення у сторін цього правовідношення цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідного кредитного договору, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою (різні кредитні договори, договори факторингу тощо).

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 15 лютого 2019 року у справі № 910/11811/18, від 25 липня 2019 року у справі № 916/2733/18 та від 16 жовтня 2020 року у справі № 910/7186/19.

У даному випадку об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи.

Відповідно до частини шостої статті 188 ЦПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства. Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог.

Роз`єднання позовних вимог це право суду, а не обов`язок, а дотримання правил об`єднання позовних вимог це обов`язок позивача, а не право.

В умовах воєнного стану позивач має бути зацікавлений та сприяти пришвидшенню розгляду справи. Об`єднання позовних вимог без дотримання правил об`єднання суттєво ускладнить вирішення спору в межах однієї справи.

Згідно з пунктом другим частини четвертої статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Оскільки підставами виникнення спірних правовідносин між сторонами є три кредитні договори, укладені відповідачем з різними юридичними особами, кожен із яких породжує різні взаємні права та обов`язки, які хоч і є подібними, але стосуються окремих предметів, врегульованих сторонами окремими договорами, заявлені вимоги є неоднорідними, і вказані обставини у сукупності свідчать про порушення позивачем правил об`єднання позовних вимог, тому суд дійшов висновку, що розгляд об`єднаних позивачем вимог не лише суперечить приписам статті 188 ЦПК України, але й значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті, так як подані в обґрунтування позовних вимог докази, в тому числі ті, на які посилається в позовній заяві позивач, є окремими по вказаним договорам.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає поверненню особі, що її подала, на підставі пункту другого частини четвертої статті 185 ЦПК України, у зв`язку з порушенням правил об`єднання позовних вимог.

Керуючись статтями 185, 188, 258, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заявуТовариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення 133 479,77 грн повернути позивачу.

2. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» його право повторно звернутися з позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

3. Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Новіченко