Провадження № 2-о/639/39/26 Справа № 639/194/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2026 року м. Харків

Новобаварський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Марченка В.В.,

за участю секретаря судового засідання Василевської Л.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Новобаварського районного суду м. Харкова цивільну справу № 639/194/26

заявник: ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 )

заінтересована особа: Харківська міська рада Харківської області (адреса місцезнаходження: м-н. Конституції, 7, м. Харків)

про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з урахуванням уточнень із заявою, заінтересована особа: Харківська міська рада Харківської області, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідною матір`ю, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В обґрунтування своїх вимог заявниця зазначає, вона народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в місті Харків Харківської області. В свідоцтві про народження її батьками російської мовою записані: батько " ОСОБА_3 ", мати - " ОСОБА_4 ". Свідоцтво видане 13 червня 180 року Харківським палацом новонароджених, актовий запис № 6107, серія НОМЕР_1 . 28 серпня 199 року заявниця зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 і прийняла прізвище чоловіка - ОСОБА_6 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати заявниці, ОСОБА_2 . ОСОБА_1 звернулася до Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори з метою оформлення спадщини. Але ознайомившись з поданими документами, у нотаріальній конторі було повідомлено про наявність розбіжності у документах при написанні анкетних даних заявниці та її матері. Так у свідоцтві про смерть прізвище матері " ОСОБА_7 ", а заявниці в свідоцтві про одруження вказано " ОСОБА_8 ". Встановлення факту родинних відносин заявнику необхідно для того, щоб довести, що вона є спадкоємцем після смерті її рідної матері - ОСОБА_2 , та оформити право на спадщину.

Ухвалою Новобаварського районного суду м. Харкова від 30.01.2026 року відкрито провадження по справі.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву в якій просить розглянути справу без її участі, вимоги заяви підтримала в повному обсязі, заяву про виклик свідків просив залишити без розгляду.

Заінтересована особа Харківська міська рада Харківської області про дату, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, у судове засідання представника не направила.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернулася до Щ/Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , заведена спадкова справа № спадковому реєстрі 74872444, номер у нотаріуса 513/2025 після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до копії свідоцтва про народження (серії НОМЕР_1 ) народилася ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , в графі мати - " ОСОБА_4 ".

Відповідно до копії свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 від 28.08.199 року вбачається, що 28.08.1999 року ОСОБА_10 зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище на " ОСОБА_11 ".

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 03.11.2025 року, ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Статтею 1216 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику в справах про спадкування» роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Положеннями ч. 2 ст. 315 ЦПК України визначено, що в судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Заявник, обґрунтовуючи необхідність встановлення факту, що має юридичне значення, посилалася на те, що від даного факту залежить її право на спадкування, зокрема одержання свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 .

Приписами ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частинами 1, 2 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Приписами ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 319 ЦПК України рішення суду про встановлення факту, який підлягає реєстрації в органах державної реєстрації актів цивільного стану або нотаріальному посвідченню, не замінює собою документів, що видаються цими органами, а є тільки підставою для одержання зазначених документів.

З огляду на викладене, оцінивши докази у справі, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що особисті документи ОСОБА_2 та ОСОБА_1 мають різне написання у прізвищі матері та доньки, однак достовірно підтверджують їх родинний зв`язок.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту, родинних відносин підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 4, 10 - 13, 76 81, 263 265, 268, 273, 293, 294, 315-319 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Харківська міська рада Харківської області, про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідною матір`ю, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ).

Заінтересована особа: Харківська міська рада Харківської області (адреса місцезнаходження: м-н. Конституції, 7, м. Харків, ).

Повний текст рішення виготовлено 11.03.2026 року.

Суддя: В. В. Марченко