Справа № 708/1485/25
Провадження № 2/708/80/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2026 року м. Чигирин

Чигиринський районний суд Черкаської області одноособово у складі головуючого судді Попельнюха А. О. розглянув у приміщенні Чигиринського районного суду Черкаської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Чигиринської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності порядку спадкування та

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Чигиринської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності порядку спадкування. В обґрунтування поданого позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 . Позивачка з померлою мала дружні стосунки, підтримувала сімейні відносини, хоча кровного споріднення між ними не було. Померла була дружиною дядька позивачки, рідного брата її матері.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка площею 3,22 га, що розташована в адмінмежах Красносільської сільської ради. Зазначена земельна ділянка належала померлій на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку. Після смерті ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини звернувся її чоловік ОСОБА_5 , але успадковане майно він за собою не зареєстрував, а згодом ІНФОРМАЦІЯ_2 помер.

Після смерті ОСОБА_5 із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса звернулася його дружина ОСОБА_3 та успадкувала після його смерті іншу земельну ділянку, яка на праві приватної власності належала саме померлому ОСОБА_5 .

Після отримання копії спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 позивачці ОСОБА_1 стало відомо, що 25.07.2008 ОСОБА_4 склала заповіт, яким заповіла ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_6 усе своє майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося.

ОСОБА_6 спадщину не прийняв та помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , у свою чергу ОСОБА_2 спадщину не прийняв. На адвокатський запит Чигиринська міська рада повідомила, що спадщина після смерті ОСОБА_4 відумерлою не визнавалася і земельна ділянка за кадастровим номером :01:000:0306 у комунальну власність не передавалася.

Рішенням Чигиринського районного суду Черкаської області від 19.06.2025 ОСОБА_1 був визначений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

У наданий рішенням суду додатковий строк позивачка звернулася до Чигиринської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте постановою від 23.10.2025 у вчиненні відповідної нотаріальної дії їй було відмовлено. Зазначена постанова обґрунтована наявністю інших спадкоємців за заповітом, а також спадкоємця, який мав обов`язкову частку у спадщині. Проте, на думку позивачки такі висновки нотаріуса не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини не зверталися, відповідно їх частки у спадщині, яку вони мали право прийняти, переходять до інших спадкоємців і розподіляються між ними порівну. У свою чергу ОСОБА_5 мав обов`язкову частку у спадщині як непрацездатна особа, проте він спадщину не оформив, а його дружина ОСОБА_3 на спірну земельну ділянку не претендує та свої спадкові права на неї не заявляла. Наведені обставини стали підставою для звернення до суду, тому просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 3,2242 га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :01:000:0306, яка розташована в межах Черкаського району Черкаської області.

Ухвалою Чигиринського районного суду Черкаської області від 26.12.2025 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, справа призначена до підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 02.02.2026 закрито підготовче провадження, справа призначена до судового розгляду по суті. Під час підготовчого провадження судом вирішено питання про витребування з архіву Чигиринського районного суду Черкаської області цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Чигиринської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (справа № 708/761/24, провадження № 2/708/15/25), а також цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Чигиринської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (справа № 708/388/25, провадження № 2/708/270/25).

У визначений судом день та час судового розгляду учасники не з`явилися.

Представниця позивача адвокат Кушнір А. С. засобами електронного зв`язку із використанням системи «Електронний суд» подала суду заяву про розгляд справи у її відсутність та відсутність позивачки. Позов підтримала та просила суд його задовольнити.

Представник Чигиринської міської ради за посадою ОСОБА_7 надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Щодо рішення у справі представник відповідача поклався на розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_2 суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність. Позов визнав у повному обсязі та не заперечував проти його задоволення судом.

Відповідач ОСОБА_3 надала відзив на позовну заяву, у якому зазначила, що після смерті її чоловіка ОСОБА_5 вона прийняла спадщину та стала спадкоємицею належної померлому земельної ділянки площею 2,0968 га (кадастровий номер :01:000:0307). Стосовно спірної земельної ділянки, яка належала ОСОБА_4 , ОСОБА_3 самостійні вимоги не заявлялися, оскільки на момент прийняття спадщини їй не було відомо про наявність у ОСОБА_3 права на її спадкування та про саму ділянку у цілому. Розгляд справи просила проводити у її відсутність за наявними у справі матеріалами.

Неявка учасників справи за наведених обставин не перешкоджає судовому розгляду.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, а також матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Чигиринської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (справа № 708/761/24, провадження № 2/708/15/25), матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Чигиринської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (справа № 708/388/25, провадження № 2/708/270/25), встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.

Правовідносини, що виникли між сторонами, стосуються питань спадкування, тому до їх правового регулювання застосовуються норми Книги шостої «Спадкове право» Цивільного Кодексу України.

Відповідно до приписів ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Порядок спадкування за заповітом регламентований Главою 85 Книги шостої «Спадкове право» Цивільного Кодексу України.

У статті 1233 ЦК України надано визначення поняття заповіту, відповідно до якого заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Частинами 1, 2 ст. 1235 ЦК України передбачено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач може без зазначення причин позбавити права на спадкування будь-яку особу з числа спадкоємців за законом. У цьому разі ця особа не може одержати право на спадкування.

Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини (ч.ч. 1, 2 ст. 1236 ЦК України).

Право на обов`язкову частку у спадщині, гарантоване положеннями статті 1241 Цивільного кодексу України, визначає, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Нормами цивільного законодавства регламентований порядок здійснення права на спадкування, зокрема порядок вчинення дій, спрямованих на прийняття спадщини.

Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Наслідки пропуску визначеного законодавцем строку на вчинення юридично-значимих дій, спрямованих на прийняття спадщини, визначені частиною першою статті 1272 Цивільного кодексу України, зі змісту якої убачається, що у випадку, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

У свою чергу наслідком відмови або неприйняття спадщини спадкоємцем за заповітом є перехід частки у спадщині, яку він мав право прийняти, до інших спадкоємців за заповітом із її подальшим розподілом між ними порівну (ч. 1 ст. 1275 ЦК України).

Під час розгляду справи судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , на підтвердження чого в матеріалах справи наявна копія свідоцтва про смерть, виданого Виконавчим комітетом Красносільської сільської ради Чигиринського району Черкаської області, актовий запис № 01.

На момент відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 померлій на праві власності належала земельна ділянка площею 3,22 га, кадастровий номер :01:000:0306, яка розташована в адмінмежах Красносільської сільської ради.

Відповідно до листа Чигиринської міської ради від 23.04.2024 вказана земельна ділянка відумерлою спадщиною не визнавалася та до комунальної власності Чигиринської міської ради не передавалася.

За життя померла склала заповіт, посвідчений 25.07.2008 секретарем Красносільської сільської ради Чигиринського району Черкаської області, зареєстровано в книзі для запису нотаріальних дій за № 84. Вказаним заповітом ОСОБА_4 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, за яким усе майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося і на все те, на що вона матиме право за законом, заповіла ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_1 в рівних долях. Такий заповіт на день смерті ОСОБА_4 не був змінений чи скасований, недійсним не визнавався, на підтвердження чого надана інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 29457202 від 27.01.2012.

З копії спадкової справи № 15/2012, заведеної 27.01.2012 після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , установлено, що до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернувся її чоловік ОСОБА_5 . Вказаний спадкоємець першої черги за законом не оформив спадкових прав на успадковане ним після смерті дружини майно та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Інші спадкоємці за законом, які звернулися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, судом не встановлені. Після смерті ОСОБА_5 із заявою про прийняття спадщини звернулася його дружина ОСОБА_3 , що підтверджено копією спадкової справи, заведеної після його смерті. Відповідно усе належне на день смерті ОСОБА_5 майно та майнові права у порядку спадкування набула ОСОБА_3 .

На момент відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 спадкоємець першої черги за законом ОСОБА_5 був непрацездатною особою, оскільки являвся пенсіонером за віком, відповідно він мав обов`язкову частку у спадщині.

Аналізуючи наведене суд констатує, що до кола спадкоємців після смерті ОСОБА_4 на момент відкриття спадщини входили троє спадкоємців за заповітом (позивачка ОСОБА_1 , відповідач ОСОБА_2 та ОСОБА_6 ), а також спадкоємець за законом чоловік померлої ОСОБА_5 , який мав право на обов`язкову частку у спадщині та реалізував своє право на спадкування шляхом звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Наведені факти та обставини дають підстави для висновку, що ОСОБА_5 успадкував належну йому обов`язкову частку, яка складалася з частки земельної ділянки площею 3,22 га, кадастровий номер :01:000:0306.

Інша частка цієї земельної ділянки могла бути успадкована трьома спадкоємцями за заповітом у рівних частках у випадку прийняття кожним із них спадщини.

Натомість, ОСОБА_6 та ОСОБА_2 із заявами про прийняття спадщини у визначений законодавцем шестимісячний строк до нотаріальної контори не зверталися, відповідно право на спадкування не реалізували. Рішенням Чигиринського районного суду Черкаської області від 19.06.2025 позивачеві ОСОБА_8 був наданий додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , у свою чергу наданими суду письмовими доказами підтверджено відповідне звернення позивачки до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом протягом наданого їй додаткового строку.

Проте, ураховуючи фактичне прийняття частки спадщини спадкоємцем за законом ОСОБА_5 та перерозподіл часток спадкоємців за заповітом, які спадщину не прийняли, фактично спадкоємець за заповітом ОСОБА_8 успадкувала частку земельної ділянки, яка належала померлій ОСОБА_4 .

З аналізу заявлених позовних вимог суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах Чигиринська міська рада та ОСОБА_2 є неналежними відповідачами, оскільки у правовідносинах спадкування належним відповідачем має виступати спадкоємець, який прийняв спадщину. У даному випадку таким спадкоємцем є відповідачка ОСОБА_3 , як правонаступник прав та обов`язків ОСОБА_5 . Територіальна громада може бути належним відповідачем у спадкових спорах лише у випадку відсутності спадкоємців або не прийняття ними спадщини. Відповідно заявлені позовні вимоги до неналежних відповідачів не підлягають до задоволення.

Подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 03.10.2018 у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18), від 15.01.2020 у справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19), від 20.12.2021 у справі № 502/1603/18 (провадження № 61-10329св21), від 24.05.2023 у справі № 291/559/21 (провадження № 61-4425св23), від 13.12.2023 у справі № 753/8710/21 (провадження № 61-6090св23) та інших.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок про те, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

За таких обставин судом установлено, що позивачка ОСОБА_8 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 успадкувала частку належної померлій земельної ділянки загальною площею 3,22 га, кадастровий номер :01:000:0306. Неможливість одержання свідоцтва про право на спадщину за заповітом та оформлення права власності на успадковану частку майна померлої порушує права позивачки і таке порушене право підлягає судовому захисту. Обраний позивачкою спосіб захисту порушеного права відповідає положенням статті 16 Цивільного кодексу України, відповідно позов підлягає до часткового задоволення із визнанням за ОСОБА_8 права власності на частку успадкованої земельної ділянки, відповідно позов підлягає до часткового задоволення.

Необізнаність спадкоємця ОСОБА_3 про належність померлому ОСОБА_5 спірної земельної ділянки не спростовує висновків суду, оскільки право на неї було ним набуто у зв`язку із відкриттям спадщини після смерті ОСОБА_4 . У свою чергу ОСОБА_3 , вступивши у спадщину після смерті ОСОБА_5 , прийняла усе належне померлому майно та майнові права, що кореспондує наявній законодавчій забороні прийняття спадщини у частині, з умовою або застереженням. Відповідно позивачка право на спадкування його частини спірної земельної ділянки не набула, у свою чергу зміна належності вже успадкованого майна не відповідає загальним засадам цивільного законодавства та завданням цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3, 16, 1216-1218, 1220, 1222, 1233-1236, 1241, 1261-1269, 1270-1275 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 30, 76-81, 141, 206, 258, 259, 263-265, 273, 351, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до Чигиринської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності порядку спадкування задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на частку земельної ділянки площею 3,2242 га з кадастровим номером :01:000:0306.

У іншій частині позову відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його ухвалення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його ухвалення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.

Учасники та їх адреси:

Позивачка: ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстр.: АДРЕСА_1 , прож.: АДРЕСА_2 );

Представниця позивачки: адвокат Кушнір Анна Семенівна (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 001288, видане Радою адвокатів Черкаської області 01.06.2020, адреса робочого місця адвоката: Черкаська обл., Черкаський р-н, м. Черкаси, вул. Пастерівська, буд. 21);

Відповідач: Чигиринська міська рада (, місцезнаходження: Черкаська обл., Черкаський р-н, м. Чигирин, вул. Богдана Хмельницького, буд. 26);

Відповідач: ОСОБА_2 (РНОКПП: суду не наданий, прож.: АДРЕСА_3 );

Відповідач: ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 , прож.: АДРЕСА_4 ).

Повний текст рішення складений 12.03.2026.

Суддя Андрій ПОПЕЛЬНЮХ