УХВАЛАСправа № 335/478/26 2/335/1100/2026

про залишення позовної заяви без руху

16 лютого 2026 року м. Запоріжжя

Суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя Романько О.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовною заявою Концерну «Міські теплові мережі» поданою через представника Тувайкіна Романа Володимировича до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач Концерн «Міські теплові мережі» звернувся до суду з позовом поданим в особі представника Тувайкіна Романа Володимировича до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги на загальну суму 58 582,93 грн..

13.02.2026 з департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради надійшла відповідь стосовно зареєстрованого місця проживання відповідача.

При вирішенні питання про відкриття провадження по справі, судом встановлено, що позовна заява подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху.

Принцип диспозитивності цивільного судочинства, визначений у ст. 13 ЦПК України, вимагає від суду розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При зверненні до суду позивач самостійно визначає предмет позову, його підстави, коло відповідачів. До обов`язків суду входить установлення обґрунтованості позову який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Тлумачення пунктів 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України дає підстави зробити висновок, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Згідно п. 3, 8, 9, 10 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

На підставі ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Стаття 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі.

Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа.

Стаття 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Як зазначив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.26 Постанови № 10 від 17.10.2014 зі змінами «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви містили відомості про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного документу (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління НБУ від 21.01.2004 № 22 (зі змінами).

Так, звертаючись з позовною заявою 16.01.2026 позивач додав до позову платіжне доручення № 345 (внутрішній номер 479753993) від 13 січня 2026 року на суму 240,00 грн., яке не містить відомостей про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір, та платіжне доручення № 11834 (внутрішній номер 462840803) від 18 листопада 2025 року на суму 2422,40 грн., яке також не містить відомостей про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір.

При більш детальному вивченні наданого платіжного доручення № 11834 (внутрішній номер 462840803) від 18 листопада 2025 року, було з`ясовано, що таке ж платіжне доручення обліковується за цивільною справою № 335/11917/25 (провадження № 2/335/4850/2025) за позовною заявою Концерну «Міські теплові мережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги та в якій 09.12.2025 було відкрито провадження.

Отже, суд звертає увагу на те, що 16.01.2026 позивач Концерн «Міські теплові мережі» звертаючись з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, долучив неналежне платіжне доручення № 11834 (внутрішній номер 462840803) від 18.11.2025 по сплаті судового збору, яке було вже враховано по іншій справі.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставки судового збору, розмір яких, з урахуванням прожиткового мінімуму, з 01.01.2026 становить, зокрема, за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, станом на день звернення з зазначеним позовом до суду мінімальний розмір судового збору за подання позову юридичною особою через систему «Електронний суд» з застосуванням коефіцієнту 0,8, складав 2662,40 грн.. Тобто, на час вирішення питання про відкриття провадження в цій цивільній справі, залишається несплаченим судовий збір в розмірі 2422,40 грн.

За таких встановлених обставин питання щодо сплати позивачем судового збору саме в даній цивільній справі підлягає уточненню та виконанню вимог законодавства щодо цього згідно діючих норм на момент звернення з цим позовом.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м.Зап. Вознес./22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37941997; Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.) ; Код банку отримувача (МФО) 899998 ; Рахунок отримувача UA0008513 ; Код класифікації доходів бюджету 22030101 ; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя (назва суду, де розглядається справа).

Також в позовній заяві не вказані рнокпп та дата і рік народження відповідача ОСОБА_1 ..

Окремо суддя зазначає, що в порушення п. 5 ч. 3 ст. 175, ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви не додано інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, відповідно до якої вбачалося б, що відповідач ОСОБА_1 має зареєстроване право власності на нерухоме майно, яке перебуває за адресою: АДРЕСА_1 . Наявна в матеріалах справи Інформація сформована за допомогою додатку «реєстр нерухомості» є неповним та містить лише першу сторінку.

Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник майна зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором і законом.

Таким чином, встановлено, що зазначений рік народження та рнокпп відповідача підлягають уточненню.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства, відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст.175 ЦПК України при пред`явленні заяви в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду, на предмет перевірки заяви і долучених до неї матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, на підставі ст.185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху для усунення вказаних вище недоліків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суддя вважає за необхідне залишити дану позовну заяву без руху та надати представнику позивача строк для виправлення недоліків шляхом надання суду оновленої позовної заяви, яка відповідає вимогам ст. 175-177 ЦПК України та викладення в позовній заяві обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, із наданням копій оновленої позовної заяви та копії всіх документів (завірених належним чином), що додаються до позовної заяви, для учасників справи.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Концерну «Міські теплові мережі» подану через представника Тувайкіна Романа Володимировича до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги залишити без руху, надавши представнику позивача строк тривалістю сім днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків шляхом надання суду оновленої позовної заяви із наданням підтвердження направлення копії оновленої позовної заяви та доказів відповідачу.

Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.О. Романько