Справа №705/3696/20
УХВАЛА

12.03.2026 м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Піньковський Р.В., дослідивши матеріали цивільної справи за позовом керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Ладижинська сільська рада Уманського району Черкаської області, про визнання незаконним та скасування наказу про затвердження документації із землеустрою та надання у власність земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Ладижинська сільська рада Уманського району Черкаської області, про визнання незаконним та скасування наказу про затвердження документації із землеустрою та надання у власність земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Ухвалою суду від 04.03.2026 після відкриття провадження у справі позовна заява була залишена без руху та встановлений строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків, а саме зазначено про необхідність подання до суду: - документів експертно-грошової оцінки земельної ділянки площею 2 га за кадастровим номером :02:000:2339, здійсненої в порядку, визначеному законом; - доказів внесення на депозитний рахунок Уманського міськрайонного суду Черкаської області грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:2339, оцінка якої здійснена в порядку, визначеному законом; а також зазначення у позовній заяві ціни позову. Також, в ухвалі прокурору роз`яснено, якщо в зазначений строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява залишається без розгляду.

Прокурор подав пояснення на ухвалу суду про залишення позову без руху від 04.03.2026, в якому просить продовжити розгляд справи № 705/3696/20. Зазначає, що позовна заява прокурора на час направлення до суду відповідала вимогам ст.177 ЦПК України. Залишаючи позовну заяву без руху, суд зазначив вимоги Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», що набрав чинності 09.04.2025, яким доповнено ч.4 ст.177 ЦПК України другим абзацом такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірною майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Відповідно до ст.58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Посилання суду на п.2 розд.11 «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону при застосуванні абзацу 2 ч.4 ст.177 ЦПК України вважає безпідставним, оскільки цим пунктом передбачено зворотну дію закону в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення га перебігу граничного строку для витребування чи визнання права.

Умови та порядок компенсації викладено законодавцем у ч.5 ст.390 ЦК України.

Порядок обчислення та перебігу граничного строку для витребування майна в добросовісного набувача викладено у ст.388 ЦК України.

Натомість абзац 2 ч.4 ст.177 ЦПК України не містить умов та порядку компенсації вартості нерухомого майна, а також порядку обчислення та перебігу граничного строку, оскільки є нормою процесуального права, а не нормою матеріального права.

Стаття 177 ЦПК України лише встановлює вимоги до документів, що додаються до позовної заяви.

Таким чином, вважають, що абзац 2 ч.4 ст.177 ЦПК України не має зворотної дії в часі в силу ст.58 Конституції України, оскільки не пом`якшує, а погіршує становище позивача внаслідок встановлення додаткових вимог до позовної заяви.

Також, посилаються на положення статті 3 ЦПК України, згідно яких провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Посилаються на висновки Верховного Суду, викладених у постановах від 12.10.2021 у справі № 905/2382/18, від 21.07.2021 у справі № 904/903/20, від 20.01.2021 у справі № 905/2382/18, від 12.11.2020 у справі № 911/956/17, про те, що факт подання позовної заяви із зазначенням вимог та підстав такого звернення є реалізацією права на судовий захист та за своєю правовою природою є процесуальною дією, що зумовлює обов`язок суду розглянути спір із застосуванням до спірних правовідносин процесуального закону, чинного на дату звернення відповідної особи до суду та розгляду її позовних вимог.

Таким чином, вважають, що норми ЦПК України підлягають застосуванню в редакції, чинній на час вчинення окремої процесуальної дії - звернення прокурора з позовом до суду (16.09.2020).

Оскільки позовна заява відповідає вимогам ст.177 ЦПК України в редакції, чинній на 16.09.2020, підстав для подання прокурором до суду експертно-грошової оцінки спірної земельної ділянки та документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в сумі її вартості, немає, а тому вважають за можливе продовжити розгляд справи по суті.

Щодо не зазначення в позовній заяві ціни позову прокурор посилається на доданий до позовної заяви договір купівлі-продажу спірної земельної ділянки від 10.09.2019, згідно якого визначена вартість земельної ділянки, яка становила 28500 грн., що і є ціною позову в даній справі, відповідно до якої за позовну вимогу був сплачений судовий збір в сумі 2102 грн.

Також зазначає, що такі обставини були предметом апеляційного розгляду, що підтверджується постановою Черкаського апеляційного суду від 24.12.2020 про скасування ухвали Уманського міськрайонного суду про повернення позовної заяви від 21.10.2020.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно положень ч. ч. 11 та 13 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

У зв`язку з набранням чинності 09 квітня 2025 року ЗУ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» та відсутністю в матеріалах справи доказів внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:2339, оцінка якої здійснена в порядку, визначеному законом, оскільки позовні вимоги стосуються витребування вказаної земельної ділянки з незаконного володіння ОСОБА_2 , судом 04.03.2026 винесено ухвалу про залишення без руху позовної заяви керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Ладижинська сільська рада Уманського району Черкаської області, про визнання незаконним та скасування наказу про затвердження документації із землеустрою та надання у власність земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, та надано строк 5 днів для усунення вказаних недоліків. Судом зазначені недоліки позовної заяви та роз`яснено про необхідність подання до суду: - документів експертно-грошової оцінки земельної ділянки площею 2 га за кадастровим номером :02:000:2339, здійсненої в порядку, визначеному законом; - доказів внесення на депозитний рахунок Уманського міськрайонного суду Черкаської області грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:2339, оцінка якої здійснена в порядку, визначеному законом; а також зазначення у позовній заяві ціни позову.

Прокурор у встановлений ухвалою суду від 04.03.2026 про залишення без руху позовної заяви строк зазначені в ухвалі недоліки не усунув, подавши лише письмові пояснення, в яких не погоджується з ухвалою суду.

Суд не може погодитися з зазначеними прокурором у поясненні обставинами, як підставами для подальшого продовження розгляду позовної заяви в зв`язку з наступним.

Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» є спеціальним нормативним актом, який застосовується до правовідносин зокрема щодо витребування майна з чужого незаконного володіння. Відповідно до п.2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону: положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо:

- нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом;

- нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.»

Умовою компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, в разі прийняття судом рішення про витребування такого нерухомого майна, зокрема згідно положень ч.5 ст.390 ЦК України, є попереднє внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Суд не бере до уваги посилання прокурора на положення ст.58 Конституції України, оскільки вони не є релевантними по відношенню до правовідносин, що склалися в даній справі, а тому не можуть бути застосовані в даному випадку оскільки не регулюють питання будь-якої відповідальності особи з урахуванням того, що вимоги закону спрямовані на захист прав добросовісних набувачів земельних ділянок, а отже передбачають компенсаційний механізм у разі прийняття судом рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади. У такому випадку передумовою прийняття такого рішення має бути попереднє внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду.

При цьому, слід врахувати, що внесення вартості майна на депозитний рахунок суду є певним запобіжним заходом та не має на меті безповоротного позбавлення права органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора на ці кошти, які, в разі відмови в задоволенні позову, підлягатимуть поверненню в передбаченому законом порядку.

Суд враховує, що предметом позову в даній справі є визнання незаконними та скасування про затвердження документації із землеустрою та надання у власність ОСОБА_1 земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:2339, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку з подальшим витребуванням майна з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 . Жодних обставин та вимог про визнання недобросовісними дій ОСОБА_1 та ОСОБА_2 позовна заява прокурора не містить, а витребування майна з чужого незаконного володіння прокурор пов`язує насамперед з незаконністю рішень Головного управління Держгеокадастру в Черкаській областіпро передачу у власність земельної ділянки. Отже, за вказаних обставин, у розумінні закону та відповідно до позовної заяви ОСОБА_2 є добросовісним набувачем, з метою захисту прав якого передбачено компенсаційний механізм у разі прийняття судом рішення про витребування спірного нерухомого майна.

Також суд не враховує посилання прокурора на начебто врегулювання питання щодо незазначення ціни позову постановою Черкаського апеляційного суду від 24.12.2020 з наступних підстав.

Апеляційним судом при розгляді апеляційної скарги прокурора на ухвалу суду про повернення позовної заяви від 21.10.2020 не встановлювалися обставини правомірності визначення ціни позову та відповідно сплаченого судового збору, на що посилається прокурор у своїх поясненнях, а лише було констатовано про те, що суд не зазначив точну суму судового збору, яку необхідно сплатити, а також зроблений висновок про передчасність прийняття судом першої інстанції рішення про повернення позовної заяви до спливу визначеного самим судом строку на усунення недоліків згідно ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Посилаючись на визначену ціну позову відповідно до вартості земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:2339, яка визначена в доданому до позовної заяви договорі купівлі-продажу від 10.09.2019, прокурор не враховує, що така вартість зазначена за згодою сторін цього договору, а не визначена експертною грошовою оцінкою.

Відповідно до ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна, висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

У відповідності до ст.5 Закону України «Про оцінку земель», грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

При цьому, нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Тобто у цьому випадку, дійсна вартість земельної ділянки має визначатися на підставі експертної оцінки суб`єкта оціночної діяльності.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Отже твердження прокурора щодо визначеної у позовній заяві ціни позову не відповідають обставинам справи та наявним у справі матеріалам, а тому не можуть бути взяті до уваги судом.

Таким чином, у своїх поясненнях на ухвалу суду від 04.03.2026 про залишення без руху позовної заяви прокурор фактично не погоджується з прийнятим судом рішенням та зазначеними в ухвалі недоліками, без посилання не законі підстави невиконання такої ухвали.

За встановлених обставин, оскільки прокурором у встановлений судом строк не надано документальне підтвердження експертно-грошової оцінки спірних земельних ділянок, доказів внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, а також не зазначено ціну позову, суд приходить до висновку, що прокурор не усунув недоліки позовної заяви, а тому відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України наявні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст. 187, 258-260, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Ладижинська сільська рада Уманського району Черкаської області, про визнання незаконним та скасування наказу про затвердження документації із землеустрою та надання у власність земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

Роз`яснити особі, заяву якої залишено без розгляду, що після усунення умов, які були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.В. Піньковський