Справа № 187/2206/25
№ провадження 2/196/272/2026
УХВАЛА

"10" березня 2026 р. с-ще Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Бабічевої Л.П.,

за участю секретаря судового засідання Шевченко Т.І.,

учасники справи та представники учасників справи:

позивачка ОСОБА_1 ,

представник позивачки - адвокат Сафронов Олег Сергійович,

відповідачка ОСОБА_2 , яка є законним представником малолітньої доньки

ОСОБА_3 ,

представник відповідачки - адвокат Срібненко Олена Миколаївна,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус

Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного

міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Лимар Єгор Володимирович,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду с-ща Царичанка у режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка є законним представником малолітньої доньки ОСОБА_3 , про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,-

В С Т А Н О В И В:

До Царичанського районного суду Дніпропетровської області із Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшли матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка є законним представником малолітньої доньки ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Лимар Є.В., про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 23.01.2026 р. було прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

10.03.2026 р. до суду від представника відповідачки - адвоката Срібненко О.М. через систему "Електронний суд" надійшла заява про залишення позовної заяви по справі №187/2206/25 без розгляду та скасування заходів забезпечення позову.

На обґрунтування клопотання посилається на те, що ухвалою суду від 23.01.2026 було відкрито провадження у справі з призначенням підготовчого судового засідання на 17 лютого 2026 року о 13:15 год. У призначене підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Сафронов О.С. не з`явилися. В підготовчому судовому засіданні 17.02.2026 судом було повідомлено про те, що представник позивача через електронну пошту надіслав заяву про відкладення підготовчого засідання на іншу дату, у зв`язку із його участю в іншій справі в іншому суді. Будь-яких доказів на підтвердження до заяви не долучив. Суд визнав першу неявку позивача та її представника без поважних причин і відклав підготовче судове засідання на 10 березня 2026 року о 10:50 год.

09.03.2026 представник позивача адвокат Сафронов О.С. повторно на електронну пошту суду вх. № ЕП-292 від 09.03.2026 надіслав заяву про відкладення підготовчого засідання на іншу дату, у зв`язку із його участю в іншій справі в іншому суді. Будь-яких доказів на підтвердження до заяви не долучив.

До того ж неявка позивача та її представника в призначені судом підготовчі судові засідання 17.02.2026 та 10.03.2026 свідчить без поважних причин, оскільки заяви про відкладення подані в неналежний спосіб не через підсистему «Електронний суд» та без долучення доказів на підтвердження формування судових повісток про виклик в судові засідання адвоката Сафронова О.С., відповідно на вказані дати і цей же час.

Зауважує, що позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Сафронов О.С. зловживають своїми процесуальними правами, навмисно затягують розгляд справи.

У підготовчі судові засідання позивач та її представник не з`явились в черговий раз без поважних причин, а тому вважає, що є підстави для залишення позову без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257, ч.5 ст.223 ЦПК України.

Умислом ОСОБА_1 та її представника - адвоката Сафронова О.С. є безпідставне одночасне затягування розгляду цивільних справ № 187/2206/25 та № 179/941/25, що можна розцінювати як зловживання цивільними правами, не виключно злочинними діяннями, що завдають істотної шкоди спадкоємцям, в тому числі малолітній ОСОБА_4 .

Як наголошує ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч.9 ст.158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Тому просить позовну заяву залишити без розгляду та скасувати заходи забезпечення позову застосовані відповідно до ухвали Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 05.01.2026 р.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник - адвокат Сафронов О.С. у підготовче судове засідання не з`явилися, про день, час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлені належним чином (т.2 а.с. 142-143, 147).

Відповідачка ОСОБА_2 , яка є законним представником малолітньої доньки ОСОБА_3 , у підготовчому судовому засіданні підтримала клопотання представника про залишення позовної заяви без розгляду та скасування заходів забезпечення позову.

Представник відповідачки - адвокат Срібненко О.М. (в режимі відеоконференції) у підготовчому судовому засіданні підтримала подане клопотання та просила залишити позовну заяву без розгляду, скасувати заходи забезпечення позову.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Лимар Є.В. у підготовче судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі (т.2 а.с. 122).

Суд, заслухавши учасників процесу, вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню з таких підстав.

Представник відповідачки - адвокат Срібненко О.М. у поданій заяві про залишення позовної заяви без розгляду посилається на те, що у підготовчі судові засідання позивачка та її представник не з`явились в черговий раз без поважних причин, а тому вважає, що є підстави для залишення позову без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257, ч.5 ст.223 ЦПК України.

Підстави для залишення позову без розгляду дійсно визначені у ч.5 ст. 223, ст.257 ЦПК України.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд звертає увагу, що повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов не дає права суду залишати позов без розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що у підготовчі судові засідання, призначені на 17.02.2026 р. та 10.03.2026 р. позивачка та її представник не з`явилися.

У матеріалах справи наявна довідка суду про доставку SMS-повідомлення, а саме судової повістки на 17.02.2026 р. на 13-15 год. одержувачу ОСОБА_1 (позивачка) на номер телефону - НОМЕР_1 (т.2 а.с. 124).

Однак, у матеріалах справи відсутня заява про надсилання текстових (SMS) повідомлень та отримання судових повісток і викликів в електронній формі, яку б позивачка або її представник підписали власноруч чи кваліфікованим електронним підписом.

У матеріалах справи відсутні докази на підтвердження одержання позивачкою судової повістки про виклик у підготовче судове засідання на 17.02.2026 р. з рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина тринадцята статті 128 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2023 року у справі №761/20381/21 зазначено, що відповідно до пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року №73, текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику судового процесу SMS-повідомленням лише після подання ним до суду відповідної заявки. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом заповнення учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України.

Отже, суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових (SMS) повідомлень, однак виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника.

Разом з тим, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2024 року у справі №643/17028/20 зазначено, що процесуальним законодавством передбачено два способи надсилання судової повістки: шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС. Вимога про надіслання судової повістки через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених у пункті 10 Положення про ЄСІТС, і тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі. Подібний за змістом висновок щодо надсилання судової кореспонденції на електронну адресу зроблено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2024 року у справі №454/1883/22 (провадження №14-117цс23).

Аналіз викладених вище приписів ЦПК України, якими встановлено порядок направлення судової повістки особі, яка не має офіційної електронної адреси, свідчить про обов`язок суду направлення судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Надсилання відповідних процесуальних документів на електронну адресу сторони у справі, вказану в документах, що подавались до суду, не заборонене, та може здійснюватися як додаткове, однак такі дії не можуть замінити належне надсилання учаснику судової повістки відповідно до статті 128 ЦПК України.

У матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що позивачка чи її представник - адвокат Сафронов О.С. були повідомлені про день час та місце підготовчого судового засідання на 17.02.2026 р. відповідно до положень ст. 128 ЦПК України.

За вказаних обставин неявка позивачки та її представника у підготовче судове засідання 10.03.2026 р. не може вважатися повторною неявкою в судове засідання.

За викладених обставин суд не вбачає підстав для залишення позову без розгляду через повторну неявку позивачки та її представника у підготовче судове засідання.

Щодо посилань представника відповідачки - адвоката Срібненко О.М. на те, що позивачка ОСОБА_1 та її представник - адвокат Сафронов О.С. зловживають своїми процесуальними правами, навмисно затягують розгляд справи, а відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається, то суд зазначає таке.

Згідно ч.2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

У даному випадку суд не вбачає підстав для застосування приписів ст.44 ЦПК України.

Також у поданій заяві представник відповідачки - адвокат Срібненко О.М. просить скасувати заходи забезпечення позову застосовані відповідно до ухвали Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 05.01.2026 р. щодо заборони приватному нотаріусу Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Лимар Єгору Володимировичу вчиняти будь-які дії щодо оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вирішуючи дане питання суд враховує, що згідно приписів ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Оскільки відсутні підстави для залишення позову без розгляду, тому підстави для скасування заходів забезпечення позову також відсутні.

За викладених обставину задоволенні заяви представника відповідачки - адвоката Срібненко О.М. про залишення позовної заяви без розгляду та скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 44, 158, 223, 257, 260, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника відповідачки - адвоката Срібненко Олени Миколаївни про залишення позовної заяви без розгляду та скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 13 березня 2026 року.

Суддя Л.П. Бабічева