Справа № 642/1239/26
Провадження № 2/642/969/26
УХВАЛА

Іменем України

11 березня 2026 року м. Харків

Суддя Холодногірського районного суду м. Харкова Гримайло А. М., розглянувши цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування,

в с т а н о в и в:

20.02.2026 представник Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» звернулася до суду з позовом, у якому просить стягнути з відповідачки на користь позивача суму страхового відшкодування у розмірі 48 748,40 грн., виплачену позивачем на користь ОСОБА_2 , у зв`язку із настанням страхового випадку - залиттям його квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , причиною якого став прорив на трубопроводі (стояк) гарячого водопостачання у квартирі АДРЕСА_2 , викликаним несанкціонованими роботами по заміні стояка, яку проводили власники кв. АДРЕСА_3 , а саме відповідач ОСОБА_1 .

Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 23.02.2026 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

10.03.2026 до суду через систему «Електронний суд» від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи у порядку загального позовного провадження (у випадку незгоди/відмови проводити розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням осіб), в обґрунтування якої зазначено, що заявлені позовні вимоги позивача в цілому є безпідставними, необґрунтованими і такими, що направлені на незаконне стягнення з неї коштів за відсутності її вини у заподіянні шкоди.

Крім того, необхідно враховувати зміст позову, обставини, зазначені в ньому та обсяг матеріалів, які потребують ретельного та належного вивчення і дослідження у повному обсязі, необхідності збору додаткової доказової бази та підготовки заперечень. Також, виникає потреба надати можливість усім учасникам судового процесу в повному обсязі та з дотриманням усіх процесуальних строків, належним чином скористатися своїми процесуальними правами, зокрема, для проведення повноцінного аналізу матеріалів справи, вивчення правової позиції опонента і підготовки власної позиції, подачі відповідних заяв по суті справи, інших заяв, клопотань та заперечень, а також можливих додаткових документів, які необхідно буде зібрати і долучити до справи в залежності від ходу судового розгляду. Строки, визначені для розгляду справи у порядку спрощеного провадження, можуть виявитися критично недостатніми для вчинення усіх необхідних процесуальних та процедурних дій з боку учасників судового процесу та є досить замалими для розгляду справи такої категорії, із такими обставинами та обсягом матеріалів, що викликає потребу в отриманні професійної правничої допомоги з метою кваліфікованого і професійного здійснення представництва та захисту її інтересів у суді.

Дослідивши доводи клопотання, матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

За приписами ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 6 ст. 19 ЦПК України).

Як вбачається з ч. 2 ст. 187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа (п. 4); строк для подання відповідачем відзиву на позов (п. 8); строки для подання відповіді на відзив та заперечень, якщо справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження (п. 9).

Статтею 274 ЦПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини. Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача належним чином подано зустрічний позов або позов третьої особи із самостійними вимогами, або за первинним позовом відбулося збільшення розміру позовних вимог або зміна предмета позову, і відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно зі ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Частинами 5, 6, 7 ст. 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Отже чинним цивільним процесуальним законодавством України визначено, що справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є малозначними, а тому відносяться до категорії спорів, що підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження згідно зі ст. 274 ЦПК України.

З огляду на вищевикладене та враховуючи обставини належності предмету даної справи до справ незначної складності, суд зазначає, що відповідачем не надано до суду належних доказів та обґрунтувань стосовно того, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання відповідача належить відмовити.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за недоцільне проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження або спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 19, 258-261, 274-279 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви відповідача Старченко О. О. про розгляд цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування у порядку загального позовного провадження (у випадку незгоди/відмови у судовому засіданні з повідомленням осіб) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. М. Гримайло