КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року

справа № 363/790/25

провадження № 22-ц/824/2322/2026

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Сушко Л.П.

при секретарі: Яхно П.А.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідачі: ОСОБА_2 , Державне підприємство «СЕТАМ», Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Пишного Артема Володимировича

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 24 липня 2025 року та на додаткове рішення Вишгородського районного суду Київської області від 11 серпня 2025 року під головуванням судді Чіркова Г.Є., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Пишного Артема Володимировича, про визнання недійсними електронних торгів,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просила визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна протокол №617619 від 15 серпня 2024 року - садового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,0555га кадастровий номер :01:002:0115, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Позов мотивовано тим, що електронні торги з реалізації належного позивачці майна проведено з істотними порушеннями, зокрема: позивачку належним чином не повідомлено про їх проведення, оцінка є недостовірною, із заниженням вартості об`єкта, в зв`язку з чим майно ОСОБА_1 відчужено за 1 201 642 грн., замість 2 779 067 грн. (згідно звіту про оцінку майна Центру незалежної оцінки ПП «Актив Інвест» від 18 листопада 2024 року), що свідчить про недобросовісність дій як приватного виконавця, так і покупця, який майно не оглядав і наміру ним користуватись не мав. Вказані обставини призвели до порушення майнових прав позивачки, що стало підставою для звернення до суду з вказаним позовом.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 24.07.2025 року у задоволенні позову відмовлено.

Додатковим рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 11.08.2025 року заяву задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Пишного Артема Володимировича витрати на правову (правничу допомогу) в розмір в розмірі 40 000 (сорок тисяч) грн.

Не погоджуючись із рішенням суду представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить рішення суду скасувати, постановити нове рішення про задоволення позову. Додаткове рішення просить скасувати, постановити нове рішення про відмову в задоволенні заяви.

Вимоги обґрунтовані тим, що про існування судового рішення та виконавчого провадження ВП НОМЕР_1 вона дізналась 06.11.2024 року - вже після того, як відбулись електронні торги. У цей день набувач майна, відповідач ОСОБА_2 , особисто прибув у садове товариство та повідомив голову СТ «Виноградар», яка є сусідкою Позивачки, що він став новим власником домоволодіння Позивачки. Лише після цього позивач ОСОБА_1 дізналась про існування рішення Оболонського районного суду м. Києва по справі №756/14606/23 про стягнення з неї боргу, про існування виконавчого провадження ВП НОМЕР_1 та про реалізацію її нерухомого майна на електронних торгах у цьому виконавчому провадженні.

Оскільки Позивач дізналась про порушення її прав вже після проведення електронних торгів (як і про рішення суду про стягнення боргу та виконавче провадження в цілому), то ефективним способом захисту порушених прав боржника у такому випадку є звернення з позовом до суду про визнання електронних торгів недійсними.

Позивачка у даній справі №363/790/25 обрала правильний та ефективний спосіб захисту своїх порушених прав, бо після задоволення позову, у відповідача ОСОБА_2 виникне обов`язок повернути Позивачці її майно, судове рішення про недійсність електронних торгів буде правовою підставою для скасування державної реєстрації права власності відповідача-1 на спірне нерухоме майно та відновлення запису про право власності Позивачки на це майно.

Із правого висновку ВП ВС у справі № 554/154/22 вбачається те, що реалізація майна Позивачки за заниженою вартістю є самостійною та достатньою підставою для визнання електронних торгів недійсними, як несправедливих та таких, що не можуть створити для його учасників правомірних наслідків.

Відповідач ОСОБА_2 не може вважатись добросовісним набувачем, оскільки після ознайомлення із Лотом та супровідними документами, діяв недобросовісно, свідомо сплатив за об`єкт нерухомості занижену ціну, яка очевидно не відповідає ринковій вартості та характеристикам об`єкту нерухомого майна і повинен був усвідомлювати те, що електронні торги є несправедливим та протиправними.

Судом не було враховано те, що відповідач-3 не обґрунтував неможливість подачі ним доказів укладення договору з адвокатом із фіксованою сумою гонорару одночасно із відзивом, як це передбачено ч.3 ст.83 ЦПК України.

Суд також не взяв до уваги те, що заявлені відповідачем-3 до відшкодування витрати на правничу допомогу адвоката у кількості 12 годин вартістю 40 000 грн є завищеними та не співмірними: із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; значенням справи для відповідача-3.

У відзиві на апеляційну скаргу представник Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Пишного Артема Володимировича - Баша Вікторія Олександрівна зазначає, що якби апелянт належним чином виконала взяті на себе зобов`язання, то мала б можливість вчасно та ефективно захистити свої права, якщо б такі порушувалися. При цьому, виконавець не зобов`язаний самостійно встановлювати місце проживання Боржника, а зобов`язаний повідомити останнього за адресою зазначеною у виконавчому документі.

Усі доводи апелянта щодо нібито обов`язку Приватного виконавця перевіряти фактичне місце проживання боржника не ґрунтуються на вимогах ані Закону України «Про виконавче провадження», ані Інструкції з організації примусового виконання рішень затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 року №512/5 чи інших вимог законодавства. Вони є виключно припущеннями та спробою виправдати власну необізнаність щодо виконання своїх грошових зобов`язань.

Апелянт повинна була звернутися до суду з відповідною скаргою та вимогою про оскарження оцінки. Судом встановлено, що Апелянт оцінку не оскаржувала у встановлений законом порядку.

Апелянт не довів факту порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на їх результати, а також порушення будь-яких його законних прав. Заявлені доводи не містять конкретних посилань на дії або бездіяльність організатора торгів чи інших порушень, що суперечили б вимогам Порядку чи іншим нормативним актам. Таким чином, Відповідач-1 є добросовісним набувачем.

Твердження апелянта про те, що наявність у Приватного виконавця юридичної освіти виключає можливість користування правничою допомогою, є безпідставним. Ні Конституція України, ні Цивільний процесуальний кодекс України не встановлюють обмежень у праві Приватного виконавця на залучення адвоката для захисту своїх інтересів у суді та відшкодування понесених у зв`язку з цим витрат.

Апелянтом не надано належних доказів на спростування обґрунтованості та співмірності витрат Приватного виконавця, зокрема - не доведено їхньої надмірності чи непропорційності.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_5 проти апеляційної скарги заперечував, просив її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка, будучи обізнаною про свої боргові зобов`язання та про наявність виконавчого провадження, в тому числі про ідентифікатор доступу НОМЕР_2 у відповідному виконавчому провадженні, мала можливість своєчасно ознайомитися з перебігом виконавчих дій, отримувати кореспонденцію, що надходила на її адресу, та у разі наявності заперечень - оскаржити дії виконавця у встановлений законом 10-денний строк згідно ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження».

Водночас, позивачка будь-яких дій щодо оскарження постанов державного виконавця та результатів визначення вартості чи оцінки майна, передачі його на реалізацію не вчинила.

Доводи позивачки щодо проведення невірної оцінки нерухомого майна із заниженням вартості об`єкта - оцінки (врахування площі садового будинку 36,5 кв.м, замість вірної 114,10 кв.м) правового значення для цієї справи мати не можуть, оскільки дії виконавця у виконавчому провадженні та результати визначення вартості й оцінки майна, мають самостійний спосіб оскарження та, відповідно самі по собі, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними бути не можуть.

Також суд враховує, що чинне законодавство не покладає ні на приватного виконавця, ні на організатора торгів обов`язку повідомлення боржника про електронні торги.

Задовольняючи заяву про ухвалення додаткового рішення, суд першої інстанції виходив з того, що підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, судом не встановлено, який є співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), часом та обсягом наданих адвокатом послуг, коли будь-яких заперечень та доводів щодо їх зменшення з боку сторони позивача не надійшло.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції.

Судом встановлено, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №371685177 від 27 березня 2024 року ОСОБА_1 на праві власності належали садовий будинок з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 36,5 м2 та земельна ділянки загальною площею 0,0555 га, кадастровий номер :01:002:0115, цільове призначення для колективного садівництва, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

27 березня 2024 року постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Пишного А.В. на підставі виконавчого листа №756/14606/23, виданого Оболонським районним судом м. Києва 13 березня 2024 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Райффайзен Банк» заборгованості за Заявою-Договором про відкриття поточного рахунку та надання кредиту «Кредит готівкою» № 014/380805/82/773570 від 24 грудня 2019 року на загальну суму 172 518 грн., витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 684 грн., відкрито виконавче провадження НОМЕР_1 (ідентифікатор доступу - НОМЕР_2).

Вказану постанову з листом №558 від 27 березня 2024 року приватним виконавцем направлено на адресу позивачки, зокрема: АДРЕСА_2 , що підтверджується списком №28.03.2024 та листом №630, який повернувся за закінченням терміну зберігання.

27 березня 2024 року постановою приватного виконавця Пишного А.В. у виконавчому провадженні НОМЕР_1 звернуто стягнення на майно (кошти) боржника ОСОБА_1 .

Оскільки станом на 17 квітня 2024 року рішення суду не виконано та борг не сплачено, 17 квітня 2024 року постановою приватного виконавця Пишного А.В. описано та накладено арешт на садовий будинок та земельну ділянку площею 0,0555 га, кадастровий номер :01:002:0115, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та належать боржнику ОСОБА_1 .

Постанову 18 квітня 2024 року направлено на адресу позивачки що підтверджується списком №18.04.2024 та листом №057, який повернувся за закінченням терміну зберігання.

Постановою приватного виконавця від 14 травня 2024 року у виконавчому провадження НОМЕР_1 призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, в особі ТОВ «Оцінка і консультації».

Постанову направлено на адресу позивачки що підтверджується списком №18.04.2024 та листом №057, який повернувся за закінченням терміну зберігання.

За результатами проведеної оцінки 15 травня 2024 року ТОВ «Оцінка і консультації» надано звіт про незалежну оцінку майна, що складається з садового будинку з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 36,5 м2 та земельної ділянки загальною площею 0,0555 га, кадастровий номер :01:002:0115 цільове призначення для колективного садівництва, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до якого вартість вказаного нерухомого майна становить 1 201 642 грн., у тому числі вартість садового буднику - 287 642 грн. та земельної ділянки - 914 000 грн.

Згідно ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» листом приватного виконавця Пишного А.В. №1285 від 24 червня 2025 року позивачку повідомлено про результати оцінки майна незалежним експертом за двома адресами, а саме: АДРЕСА_2 , що підтверджується листом №595 та за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується лист №688, які повернулися за закінченням терміну зберігання.

24 червня 2024 року приватним виконавцем Пишним А.В. направлено на адресу ОСОБА_1 та ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію арештованого майна боржника позивачки.

Як вбачається з протоколу проведення електронних торів №617619 від 05 серпня 2024 року з реалізації садового будинку з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 36,5 м2 та земельної ділянки загальною площею 0,0555 га, кадастровий номер :01:002:0115 цільове призначення для колективного садівництва, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (лот №554802), переможцем електронних торгів став ОСОБА_2

15 серпня 2025 року приватним виконавцем Пишним А.В. в рамках виконавчого провадження НОМЕР_1 складено акт про проведені електронні торги, з якого вбачається, що згідно протоколу проведення електронних торів №617619 від 05 серпня 2024 року нерухоме майно ОСОБА_1 , яке належить їй на праві власності, відповідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» передано на реалізацію. Борг стягнуто в повному обсязі.

Згідно звіту про оцінку майна Центру незалежної оцінки ПП «Актив Інвест» від 18 листопада 2024 року, наданого стороною позивача, ринкова вартість садового будинку, загальною площею 114,10 кв.м, з надвірними будівлями та спорудами, який розташований у АДРЕСА_1 становить 2 320 863 грн., а земельної ділянки земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0115, яка знаходиться за тією ж адресою - 458 204 грн.

Відповідно до ст.74 Закону України «Про виконавче провадження», ст.449 ЦПК України, сторона виконавчого провадження має право подати скаргу на дії, рішення чи бездіяльність виконавця протягом 10 днів з дати, коли особа дізналась про порушення її прав і свобод у виконавчому провадженні.

Позивач дізналась про порушення її прав та свобод у виконавчому провадженні ВП НОМЕР_1 після 06 листопада 2024 року (про що йдеться вище у цій скарзі), тобто, вже після того, як відбулись електронні торги, оформлені протоколом від 15.08.2024 року, на яких були продані її садовий будинок і земельна ділянка.

Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18.

Вирішення справи у суді в одному судовому процесі має усунути необхідність у новому зверненні до суду для вжиття додаткових засобів захисту.

Таким чином, з вище наведеного вбачається правильним висновок про те, що оскільки Позивач дізналась про порушення її прав вже після проведення електронних торгів, то ефективним способом захисту порушених прав боржника у такому випадку є звернення з позовом до суду про визнання електронних торгів недійсними.

Відтак, якщо торги вже відбулись, і на підставі таких торгів у третіх осіб (не сторін виконавчого провадження) виникли права та обов`язки, то належним і ефективним способом захисту порушених прав боржника буде звернення саме з позовом до суду з вимогами до набувача майна, оператора торгів та виконавця, а не подача скарги у порядку ст. 74 Закону про виконавче провадження, як помилково виснував місцевий суд у даній справі.

За своєю сутністю електронні торги є різновидом договору купівлі-продажу. У разі визнання електронних торгів недійсними, настають наслідки, передбачені ст. 216 ЦК України, тобто сторони повертаються у попередній стан і у покупця майна виникає обов`язок повернути майно, отримане за таким договором його попередньому власнику.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 13 лютого 2024 року по справі № 910/5372/23.

Відповідно до ч.3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності відповідача ОСОБА_2 скасовується державним реєстратором на підставі судового рішення про визнання електронних торгів недійсними, які у свій час стали підставою державної реєстрації права власності за відповідачем.

Отже, Позивачка у даній справі №363/790/25 обрала правильний та ефективний спосіб захисту своїх порушених прав, бо після задоволення позову, у відповідача ОСОБА_2 виникне обов`язок повернути позивачці її майно, судове рішення про недійсність електронних торгів буде правовою підставою для скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на спірне нерухоме майно та відновлення запису про право власності Позивачки на це майно.

Для визнання судом електронних торгів недійсними обов`язковими умовами є наявність підстав для визнання торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи вплинули ці порушення на результати торгів та чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Отже, проведення електронних торгів з порушенням вимог законодавства є підставою для визнання таких торгів недійсними винятково за умови доведення порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, та у разі якщо такі порушення вплинули на результати торгів.

Реалізація описаного й арештованого майна за заниженою ціною може завдати істотних збитків стягувачу у виді неотриманого доходу, а боржнику - у виді передачі майна на реалізацію за значно нижчою від ринкової вартістю.

В разі встановлення такої обставини, як реалізація майна за заниженою ціною, такі торги є несправедливими та не можуть створити для його учасників правомірні наслідки.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 11 вересня 2024 року у справі № 554/154/22.

У матеріалах справи мітиться Інформаційна довідка із ДРРПНМ від 27.03.2024 року про те, що Позивачці на праві приватної власності належить одноповерховий садовий будинок площею 36,5 м.кв. по АДРЕСА_1 , СТ «Виноградар» на земельній ділянці площею 0,0555 га з кадастровим номером :01:002:0115.

Постановою приватного виконавця Пишного А.В. від 17.04.2024 року було проведено опис та арешт зазначеного нерухомого майна позивачки. При цьому, у постанові вказано, що Позивач здійснила перебудову садового будинку і до опису були додані його фотографії. Із цих фотографій вбачається те, що на земельній ділянці з к.н. :01:002:0115 знаходиться двоповерховий будинок, площа якого перевищує 100 м.кв.

Суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Оцінка і консультації» на підставі постанови приватного виконавця Пишного А.В. від 14.05.2025 складено Звіт про оцінку майна позивачки станом на 15.05.2024 року, відповідно до якого вартість одноповерхового садового будинку з господарськими будівлями і спорудами загальною площею 36,5 м.кв. становить 287 642 грн, земельної ділянки 914 000 грн, а все домоволодіння оцінене у 1 201 642 грн (= 914 000 грн + 287 642 грн).

У п.2.2 Звіту про оцінку майна, складеного ТОВ «Оцінка і консультації» і який став підставою для визначення початкової вартості реалізації майна позивачки на електронних торгах, чітко вказано, що «оцінювач не оглядав внутрішні приміщення, не мав можливість зіставити їх характеристики з характеристиками актуальних правовстановлюючих і технічних документів, тому якщо при використанні цього Звіту у замовника оцінки або користувачів звіту з`явиться додаткові документи або актуальна інформація про зміну параметрів або технічних характеристик нерухомості, яка може впливати на вартість об`єкту оцінки, звіт необхідно буде актуалізувати (доопрацювати) з врахуванням актуальних документів і додаткової інформації».

У свою чергу, Позивач надала суду із позовною заявою Технічний паспорт на садовий будинок по АДРЕСА_1 , виготовлений станом на 15.03.2021 року. Із цього доказу вбачається те, що площа двоповерхового садового будинку становить 114,1 м.кв., з яких житлова 61,3 м.кв та допоміжна 52,8 м.кв.

Також Позивача надала суду Звіт про оцінку її садового будинку, виготовленого ПП «Реал Інвест» станом на 18.11.2024 року, з якого вбачається, що ринкова вартість садового будинку площею 114,1 м.кв. з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , становить 2 320 863,00 грн. Відповідно до наданого Позивачкою Звіту про експертну грошову оцінку її земельної ділянки з к.н. :01:002:0115, виготовленого ПП «Актив Інвест» станом на 18.11.2024 року, ринкова вартість земельної ділянки становить 458 204,00 грн.

Таким чином, оскільки на електронних торгах початкова вартість майна була протиправно визначена лише в сумі 1 201 642 грн, характеристики садового будинку і земельної ділянки протиправно були визначені невірно, - то електронні торги з продажу цього майна є несправедливими та їх слід визнати недійсними.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» для проведення оцінки нерухомого майна виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Згідно змісту ч.5 ст. 20 цього ж Закону виконавець зобов`язаний попередити залученого ним суб`єкта оціночної діяльності про кримінальну відповідальність за недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна.

Згідно із змістом п. 8 «Інструкції з організації примусового виконання рішень», затв. Наказом Мінюсту 02.04.2012 № 512/5 (із змінами), - для оцінки арештованого майна боржника виконавець своєю постановою призначає суб`єктів оціночної діяльності і у цій постанові зазначаються вид та характеристика майна, яке необхідно ідентифікувати, оцінити тощо, строки здійснення відповідних дій, попередження про відповідальність за недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна.

Також, як зазначалось вище, згідно із пунктами 1, 2 Розділу ІІ «Порядку реалізації арештованого майна», затв. Наказом Мінюсту від 29.09.2016 № 2831/5, приватний виконавець визначає початкову вартість майна на підставі звіту про оцінку майна, вказує її у заявці на реалізацію майна та передає заявку із матеріалами виконавчого провадження на реалізацію на електронних торгах Оператору.

Разом з тим, у постанові приватного виконавця від 14.05.2024 відсутні відомості про залучення у ВП НОМЕР_1 у якості суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Оцінка і консультації» чи будь-якого іншого конкретного суб`єкта оціночної діяльності як у мотивувальній частині постанови, так і у резолютивній її частині.

У Звіті про оцінку майна ТОВ «Оцінка і консультації» вказано, що оцінка проведена відповідно до постанови приватного виконавця Пишного А.В. від 14.05.2024 у ВП НОМЕР_1, що не відповідає змісту цієї постанови.

Отже, приватний виконавець передав на реалізацію майно Позивачки за первісною вартістю, яка не була визначена у порядку, передбаченому ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», так як відсутні рішення приватного виконавця Пишного А.В. про призначення конкретного оцінювача (суб`єкта оціночної діяльності), а у Звіті про оцінку майна вказано, що його потрібно переробити після отримання актуальних даних на садовий будинок.

Проведення електронних торгів без визначення первісної вартості майна чи на підставі недійсної оцінки майна чи недостовірно встановленої вартості майна, - свідчить про незаконність електронних торгів та є підставою для визнання їх недійсними.

Додаткове рішення є невід`ємною частиною рішення у справі. У разі скасування рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає силу.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 904/8884/21.

Згідно ст. 376 ЦПК підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; недоведеність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381, 382 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 залишити задовольнити.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 24 липня 2025 року скасувати.

Додаткове рішення Вишгородського районного суду Київської області від 11 серпня 2025 року скасувати.

Ухвалити нове рішення наступного змісту.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Пишного Артема Володимировича, про визнання недійсними електронних торгів задовольнити.

Визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна протокол № 617619 від 15.08.2024 - садового будинку, що розташований за адресою АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,0555 га кадастровий номер :01:002:0115, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст складено 10 березня 2026 року.

Суддя-доповідач

Судді