Справа № 638/2328/26
Провадження № 2-н/638/669/26
УХВАЛА

11 березня 2026 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В., розглянувши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Цілиноградська» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Цілиноградська » (далі Заявник) звернулося із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 (далі Боржник, ОСОБА_1 ) заборгованості за послуги, які надаються за адресою АДРЕСА_1 , а саме: за оплату послуг з утримання будинків та споруд та прибудинкових територій за період з 01.12.2025 по 31.12.2025 в розмірі 9398,76 грн, за оплату послуг з теплопостачання за період з 01.12.2025 по 31.12.2025 в розмірі 484,72 грн та витрат зі сплати судового збору. Заявник посилається на правові підстави звернення визначені статтями 509, 526 Цивільного кодексу України.

У відповідь на запит суду надійшла відповідь про зареєстроване місце проживання Боржника.

Розглянувши заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи, суд дійшов висновку про відмову у видачі судового наказу з таких підстав.

Статтею 160 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Вимоги до форми та змісту заяви про видачу судового наказу встановлені статтею 163 ЦПК України.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 163 ЦПК України у заяві про видачу судового наказу повинно бути зазначено перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Пунктом 4 частини третьої статті 163 ЦПК України визначено, що до заяви про видачу судового наказу додаються інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Стаття 95 ЦПК України передбачає, що, за загальним правилом, документи мають подаватися в оригіналі або належним чином завіреній копії.

Згідно з частиною четвертою статті 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

При оформленні копій документів слід брати до уваги правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2020», затверджені наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 №144 (далі- Вимоги).

Відмітка про засвідчення копії документа, згідно з пунктом 5.26 Вимог, складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії або за допомогою ЕЦП.

Суд встановив, що Заявник, направляючи заяву про видачу судового наказу, долучив незасвідчені відповідно до вищевказаних вимог копії документів, зазначених в додатках до заяви.

Статтею 165 ЦПК України визначені підстави для відмови у видачі судового наказу. Так, згідно з пунктом частини першої статті 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 ЦПК України.

Оскільки до заяви про видачу судового наказу не долучено належних та допустимих доказів, які підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, суд відмовляє у видачі судового наказу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 163, 165 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у видачі судового наказу.

Роз`яснити Заявнику право на звернення з вимогами до суду у позовному порядку.

Згідно з положеннями частини другої статті 164 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 15-денний строк з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя О.В. Малахова