провадження №2/216/209/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2026 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міській районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого, судді Чирського Г.М.,

за участю секретаря судового засідання Смолдирева М.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Кривого Рогу, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває вищезазначена цивільна справа.

Позивач ОСОБА_1 та її представник, адвокат Панченко Алла Віталіївна, в судові засідання, які призначалися на 23.01.2026 року о 10-00 год. та на 19.02.2026 року о 10-00 год., повторно не з`явилися з невідомих суду причин, про розгляд справи повідомлялися належним чином завчасно, клопотань про розгляд справи без їхньої участі до суду не надходило та до матеріалів справи не долучено.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причин неявки суд не повідомив, про розгляд справи повідомлявся належним чином завчасно.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд проводить судове засідання у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до таких висновків.

Згідно з ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України,учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Так, одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10) ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

Позивач та її представник повідомлялися судом про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 23.01.2026 року о 10-00 год. та на 19.02.2026 року о 10-00 год., шляхом надіслання повістки в електронному вигляді в електронний кабінет одержувача, в системі «Електронний суд», що підтверджується довідкою про доставку електронного документу, однак до суду не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, про що свідчать матеріали справи.

Таким чином, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового засідання сторона позивача не з`явилась двічі, причини своєї неявки суду не повідомила.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року в справі №310/12817/13, процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

На думку суду, повторна неявка в судове засідання позивача, який належним чином повідомлявся про дату, час та місце судового розгляду справи, але доказів поважності своєї неявки до суду не надав, провадженням у справі за його участі не цікавилась, свідчить про недобросовісність користування належними йому процесуальними правами та нехтуванням процесуальними обов`язками, тому суд вважає можливим в силу вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України залишити позов без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 3 ст. 131, ст. 200, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1, ст. 257, 258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Г.М.Чирський