Справа 749/1806/24
Номер провадження 2/749/92/26
У Х В А Л А

09 березня 2026 року Сновський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого судді Чигвінцева М.С.

за участю секретаря Михалевич М.В.

представника позивача ОСОБА_1 , яка перебувала на відеоконференцзв`язку поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Сновськ в порядку загального позовного провадження цивільну справу №749/1806/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою суду від 24 березня 2025 року призначено у справі № 749/1806/24судову оціночно - будівельну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Солдатовій Валерії Сергіївні.

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

09 лютого 2026 року до суду від експерта Солдатової Валерії Сергіївни надійшов Висновок №22-25 від 19 січня 2026 року за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи.

Ухвалою Сновського районного суду Чернігівської області від 17 лютого 2026 року у зв`язку з надходженням висновку експерта провадження у справі поновлено.

Підготовче засідання призначено на 09 березня 2026 року.

09 березня 2026 року через підсистему «Електронний суд» представником позивача надіслано клопотання про призначення повторної судової оціночно-будівельної експертизи.

У підготовчому засіданні представник позивача подане клопотання підтримала в повному обсязі, вважає за необхідне призначити повторну судову оціночно-будівельну експертизу. Пояснила, що заявлене клопотання вмотивоване тим, що у матеріалах справи наявні суттєві суперечності між звітом про оцінку майна, поданим стороною позивача разом із позовною заявою, та висновком експерта Солдатової В.С. № 22-25 від 19 січня 2026 року, складеним за результатами проведеної судової оціночно-будівельної експертизи.

Так, відповідно до звіту про оцінку майна вартість житлового будинку загальною площею 113,6 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , становить 2 016 246 грн. Натомість згідно з висновком судового експерта ринкова вартість цього ж об`єкта нерухомого майна станом на 19 січня 2026 року визначена у розмірі 1 512 243 грн., що є значно меншою.

Також згідно зі звітом про оцінку майна вартість двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 становить 1 733 819 грн., тоді як у висновку експерта її ринкова вартість визначена у розмірі 2 490 741 грн., що є значно більшою.

З урахуванням таких суттєвих розбіжностей між визначеною вартістю спірних об`єктів нерухомого майна, сторона позивача вважає за необхідне призначити повторну експертизу для встановлення їх дійсної ринкової вартості.

Крім того, звернула увагу суду на те, що відповідно до висновку експерта під час проведення дослідження було використано лише одне джерело інформації платформу онлайн-оголошень OLX. Водночас відповідно до пунктів 52, 56 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» оцінювач повинен аналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані з об`єктом оцінки, тенденції ринку подібного майна та інформацію щодо угод з аналогічними об`єктами нерухомості. Проте у висновку експерта відсутні відомості про аналіз інших інформаційних джерел.

Також зазначила, що експертиза була проведена із значним порушенням строків. Зокрема, ухвалу суду про призначення експертизи експерт отримала 04 квітня 2025 року, тоді як висновок експерта складений лише 19 січня 2026 року, тобто через дев`ять місяців. При цьому відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз строк проведення експертизи не повинен перевищувати 90 календарних днів, а у разі неможливості виконання експертизи у визначений строк експерт повинен повідомити про це суд. У даному випадку жодних повідомлень про продовження строків проведення експертизи до суду не надходило, а направлені судом нагадування залишалися без реагування експерта.

З урахуванням наявності суттєвих суперечностей між звітом про оцінку майна та висновком експерта, а також з метою встановлення об`єктивної істини у справі, представник позивача вважає за необхідне призначити повторну судову оціночно-будівельну експертизу для визначення дійсної вартості спірних об`єктів нерухомого майна та доручити її проведення державній установі Чернігівському НДЕКЦ МВС України.

У підготовчому засіданні представник відповідача заперечував проти задоволення клопотання про призначення повторної судової експертизи, посилаючись на відсутність передбачених законом підстав для її призначення.

Зазначив, що у письмовому клопотанні представника позивача міститься посилання на статтю 113 ЦПК України, якою визначено підстави для призначення повторної експертизи, зокрема у разі, якщо висновок експерта є необґрунтованим, якщо він суперечить іншим матеріалам справи або якщо викликає сумніви щодо його правильності. Разом з тим, у поданому клопотанні представником позивача фактично перелічено всі зазначені підстави, однак не конкретизовано, за якою саме з них, або за яким їх поєднанням, на думку сторони позивача, необхідно призначити повторну експертизу.

Наголосив, що на даний час висновок судового експерта не визнаний необґрунтованим, не встановлено, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також відсутні підстави вважати, що він викликає сумніви щодо його правильності.

Зазначив, що представник позивача фактично обґрунтовує своє клопотання лише наявністю розбіжностей між звітами про оцінку майна, поданими стороною позивача, та висновком судового експерта щодо вартості об`єктів нерухомого майна. На думку представника відповідача, така обставина сама по собі не є підставою для призначення повторної експертизи, оскільки оцінка доказів у справі здійснюється судом під час ухвалення рішення у нарадчій кімнаті, де суд і визначить, який саме доказ щодо вартості спірного майна є належним та допустимим для вирішення спору звіти про оцінку майна, надані позивачем, чи висновок судової оціночно-будівельної експертизи.

Також зазначив, що позиція сторони позивача є незрозумілою, оскільки, звертаючись із клопотанням про призначення повторної експертизи, фактично ставиться під сумнів або правильність звітів про оцінку майна, які були подані самою стороною позивача, або ж визнається, що наявні на даний час у справі докази щодо вартості спірного майна є недостатніми чи незрозумілими.

Щодо доводів представника позивача стосовно порушення строків проведення експертизи зазначив, що дійсно законодавством встановлені відповідні строки її проведення, однак на даний час на території України діє правовий режим воєнного стану, мають місце повітряні тривоги та перебої з електропостачанням, що могло вплинути на строки виконання експертного дослідження. При цьому саме по собі порушення строків проведення експертизи не є передбаченою законом підставою для призначення повторної експертизи.

Крім того, представник відповідача заявив клопотання про залишення без розгляду заяви від 01.04.2025 року про виправлення описок, оскільки на даний час вона втратила свою актуальність.

Вислухавши клопотання, думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

У провадженні Сновського районного суду Чернігівської області знаходиться цивільна справа № 749/1806/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

Разом з позовною заявою на підтвердження вартості спірних об`єктів нерухомого майна стороною позивача до суду було подано звіти про оцінку майна, зокрема:

- житлового будинку загальною площею 113,6 кв.м. в тому числі житловою 59,3 кв.м. з господарськими спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно якого вартість вищезгаданого об`єкту нерухомого майна становить 2 016 246 грн 00 коп.

- двокімнатної квартири загальною площею 54,3 кв.м., в тому числі житловою 29,2 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно якого вартість вищезгаданого об`єкту нерухомого майна становить 1 733 819 грн.

- господарчого приміщення загальною площею 6,7 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , відповідно до якого вартість вищезазначеного об`єкту нерухомого майна становить 56 502,00 грн.

Представником відповідача було подано клопотання про призначення по у справі оціночно-будівельної експертизи.

Ухвалою суду від 24 березня 2025 року призначено у справі № 749/1806/24судову оціночно - будівельну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Солдатовій Валерії Сергіївні. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвалою Сновського районного суду Чернігівської області від 17 лютого 2026 року поновлено провадження у справі № 749/1806/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя у зв`язку з надходженням висновку експерта №22-25 від 19 січня 2026 року, складеного за результатами проведеної судової будівельно-оціночної експертизи експертом Солдатовою Валерією Сергіївною.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

При дослідженні висновку експерта, суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Згідно до положень ст.110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (ч. 2 ст. ст. 103 ЦПК України).

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав сторін чи інших осіб.

Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні.

Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно із ч. 2 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Аналіз вищенаведеної норми права дає підстави для висновку, що судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам), якщо виникає хоча б одна з обставин (підстав) визначених ч. 2 ст. 113 ЦПК України, які можуть чи не можуть бути пов`язаними між собою, а саме: 1) якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим; та/або 2) якщо висновок експерта буде визнано таким, що суперечить іншим матеріалам справи; та/або 3) якщо висновок експерта викликає сумніви в його правильності.

Згідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року №1950/5, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Як роз`яснено у п.п. 10-11 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Таким чином, згідно аналізу наведених норм, додаткова судова експертиза призначається у випадку неповноти або неясності висновку експерта, а повторна - лише у разі обґрунтованих сумнівів у правильності висновку експерта та порушень у її проведенні.

Так, 09 лютого 2026 року до суду від експерта Солдатової Валерії Сергіївни надійшов Висновок №22-25 від 19 січня 2026 року за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи.

Як вбачається з висновку екперта № 22-25 дана ухвала суду разом з матеріалами цивільної справи № 749/1806/24 було отримано судовим експертом Солдатовою В.С. 04 квітня 2025 року.

У відповідності до п.1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5(у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів.

У випадках, коли визначені законом строки є меншими ніж строки проведення судової експертизи, передбачені цією Інструкцією, строк проведення судової експертизи не може перевищувати визначені законом строки.

У разі значного завантаження експерта (за наявності у нього на виконанні одночасно понад десять експертиз, у тому числі комісійних та комплексних) більший розумний строк установлюється за письмовою домовленістю з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), після попереднього вивчення експертом наданих матеріалів.

Час попереднього вивчення матеріалів не повинен перевищувати п`ятнадцяти робочих днів.

У разі відмови органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у погодженні запропонованого розумного строку проведення експертизи матеріали справи повертаються з пропозицією призначити іншим суб`єктам судово-експертної діяльності, визначеним у статті 7 Закону України «Про судову експертизу».

Якщо протягом 30 календарних днів з дня направлення листа щодо погодження більшого строку проведення експертизи відповіді від органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), не отримано, запропонований строк вважається погодженим.

Так, згідно висновку експерта, складеного 19.01.2026 №22-25, 02 травня 2025 року експертом проведено обстеження житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ; 06 травня 2025 року експертом проведено обстеження квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Натомість висновок експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи складений експертом 19 січня 2026 року, тобто після спливу 9 місяців з дня надходження ухвали суду про призначення експертизи, при цьому експертом будь-яких повідомлень на адресу суду щодо неможливості проведення експертизи у визначений законом строк не надходило.

Стороною позивача неодноразово направлялись на адресу суду заяви про нагадування експерта про призначену експетизу. За результатами розгляду цих заяв, судом направлялись 25.09.2025, 20.11.2025 відповідні звернення експерту Солдатовій В.С. щодо повідомлення стадії виконання експертизи, орієнтовний строк її завершення та направлення висновку до суду. Проте такі звернення залишились поза увагою судового експерта.

Згідно роз`яснень п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» при перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати: чи було додержано вимоги законодавства при призначенні та проведенні експертизи; чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі; компетентність експерта і чи не вийшов він за межі своїх повноважень; достатність поданих експертові об`єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

Відповідно до вимог Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», а саме:

- Пункту 52. Оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел (за винятком документів, надання яких повинен забезпечити замовник оцінки згідно з договором), їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані з об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу, та іншу істотну інформацію. У разі неповноти зазначеної інформації або відсутності її взагалі у звіті про оцінку майна зазначається негативний вплив цього факту на результати оцінки.

- Пункту 53. Залежно від обраних методичних підходів та методів оцінки оцінювач повинен:

зібрати та проаналізувати всі істотні відомості про об`єкт оцінки, зокрема вихідні дані про його правовий статус, відомості про склад, технічні та інші характеристики, інформацію про стан ринку стосовно об`єкта оцінки та подібного майна, відомості про економічні характеристики об`єкта оцінки (прогнозовані та фактичні доходи і витрати від використання об`єкта оцінки, у тому числі від його найбільш ефективного використання та існуючого використання);

проаналізувати існуючий стан використання об`єкта оцінки та визначити умови його найбільш ефективного використання;

зібрати необхідну інформацію для обґрунтування ставки капіталізації та (або) ставки дисконту;

визначити правові обмеження щодо об`єкта оцінки та врахувати їх вплив на вартість об`єкта оцінки;

обґрунтувати застосування методичних підходів, методів та оціночних процедур, у разі потреби - застосування спеціальних методів оцінки та оціночних процедур (комбінування кількох методичних підходів або методів).

- Пункту 54. Зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства.

За доводами клопотання представника позивача щодо вартості об`єктів нерухомого майна, що були предметом дослідження судового експерта, то згідно даного висновку ринкова вартість об`єктів нерухомого майна складає, зокрема:

- житлового будинку господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 19 січня 2026 року складає 1 512 243,00 грн;

- двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 станом на 19 січня 2026 року складає 2 490 741, 00 грн.

На думку сторони позивача, у висновку експерта № 22-25 від 19 січня 2026 року порівняно зі звітами оцінку майна, наданими стороною позивача, значно занижена вартість житлового будинку та завищена вартість квартири, при цьому суб`єктом оціночної діяльності при складанні звітів про оцінку об`єкту нерухомого майна та судовим експертом при складанні висновку експерта був використаний порівняльний методичний підхід для визначення вартості об`єктів нерухомого майна.

Також з висновку експерта № 22-25 вбачається, що експертом було використано лише одне джерело, а саме платформа онлайн-оголошень OLX, проте всупереч приписів пунктів Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» у висновку експерта № 22-25 відсутні відомості про аналіз усіх інформаційних джерел, пов`язаних з об`єктом оцінки, та дати їх публікації. Що в свою чергу, за доводами представника позивача, могло вплинути на ринкову вартість досліджених об`єктів нерухомого майна. Тому з урахуванням цих суперечливих даних, з метою встановлення об`єктивної істини в цій справі виникла необхідність у проведенні повторної експертизи.

Суд погоджується з доводами представника позивача щодо порушення строку проведення експертизи та неповноти аналізу всіх інформаційних джерел, пов`язані з об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу, та іншу істотну інформацію.

Тому, на думку суду, наданий у справі висновок експертизи обґрунтовано викликає сумніви сторони позивача щодо його правильності та об`єктивності, оскільки під час проведення експертизи були допущені істотні порушення порядку її проведення та вимог нормативних актів, що регулюють експертну діяльність. Зокрема, під час проведення судової експертизи було порушено строки виконання експертизи, визначені процесуальним законодавством та нормативними актами, які регулюють діяльність судових експертів. Дотримання таких строків є складовою встановленої процедури проведення експертного дослідження, а їх недотримання свідчить про порушення порядку виконання експертизи.

Одночасно, суд звертає увагу, що, наявні у справі, висновки експертизи та звітів про оцінку майна не мають наперед встановленої сили доказу та можуть бути оцінені з точки зору їх належності й допустимості в сукупності з іншими доказами у справі під час прийняття остаточного рішення у справі.

Суд не погоджується з запереченнями представника відповідача проти проведення повторної експертизи у зв`язку з відсутністю для цього правової підстави, оскільки згідно аналізу наведених норм, повторна експертиза призначається у разі обґрунтованих сумнівів у правильності висновку експерта та порушень у її проведенні. Також не погоджується з доводами представника відповідача, що правовий режим воєнного стану, що діє на даний час на території України, повітряні тривоги та перебої з електропостачанням, могло вплинути на строки виконання експертного дослідження. Сам по собі воєнний стан не є підставою для невиконання умов проведення експертизи. Експерт мав довести, що ці обставини об`єктивно унеможливили його роботу. Однак таких обставин судом не встановлено.

Крім того, представник відповідача заявив клопотання про залишення без розгляду заяви від 01.04.2025 року про виправлення описок, оскільки на даний час вона втратила свою актуальність.

Вирішуючи питання щодо заявленого представником відповідача клопотання про витребування доказів від 13.08.2025, суд вважає за необхідне зазначити наступне. З огляду на те, що клопотання сторони позивача про призначення повторної судової експертизи підлягає задоволенню, у зв`язку з чим матеріали цивільної справи підлягають направленню до експертної установи, а провадження у справі зупиненню на час проведення експертизи, суд приходить до висновку, що питання щодо витребування доказів, зазначених у вказаному клопотанні має бути вирішене після повернення матеріалів справи з експертної установи та поновлення провадження у справі під час підготовчого судового засідання.

З огляду на вищевикладене, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що з метою забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, клопотання представника позивача про призначення повторної судової оціночно-будівельної експертизи підлягає задоволенню.

Заяву представника відповідача від 01.04.2025 про виправлення описок залишити без розгляду.

Згідно з вимогами ст. 252 ЦПК України провадження в справі на час проведення експертизи підлягає зупиненню.

Керуючись ст.ст. 95, 103- 109, 252, 253, 258-260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача адвоката Гордійка Ю.Г. про виправлення описок залишити без розгляду.

Клопотання представника позивача адвоката Хоменко М.А.. про призначення повторної судової оціночно-будівельної експертизи - задовольнити.

Призначити по справі №749/1806/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжяповторну судову оціночно - будівельну експертизу, проведення якої доручити Чернігівському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (вулиця Експертна, будинок 23, місто Чернігів, 14037, ідентифікаційний номер юридичної особи: 25575078).

На вирішення експерта поставити наступні питання:

-Яка ринкова вартість житлового будинку з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ?

-Яка ринкова вартість двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 ?

У розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи №749/1806/24.

Попередити експерта за дачу завідомо неправдивого висновку, або за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків відповідно за ст.ст. 384, 385 КК України.

Витрати за проведення експертизи покласти на ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_4 ).

Роз`яснити ОСОБА_3 , що в разі ухилення від оплати вартості судової експертизи, ухвалу про призначення судової експертизи буде скасовано, а справу розглянуто на підставі наявних в ній доказів.

У разі несплати вартості експертизи у встановлений експертом строк, повернути справу до суду для вирішення питання про скасування даної ухвали.

Зобов`язати сторін, у день та час, визначений експертом, надати безперешкодний доступ до об`єкта дослідження.

Попередити учасників справи, що відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів апеляційної скарги з дня її проголошення.

Якщо ухвала не була вручена в день її проголошення учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 13 березня 2026 року.

Суддя М.С. Чигвінцев