печерський районний суд міста києва
Пр. № 2-6043/26
03 березня 2026 року Печерський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді - Соколова О.М.,
при секретарі судових засідань - Ляшенко А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
До Печерського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
У обґрунтування позову вказано, що між ОСОБА_1 (далі - позивач) та ОСОБА_2 (далі - відповідач) був зареєстрований шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мелітополю реєстраційної служби Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області, актовий запис № 385.
Від сумісного шлюбу у сторін є неповнолітня дитина ОСОБА_3 , 2013 року народження.
Позивач вказує, що на протязі останніх років сімейного життя між позивачем та відповідачем відносини поступово погіршувалися, що призводило до постійних непорозумінь та сварок. У результаті сторони поступово віддалилися одна від одної та стали чужими людьми. З березня 2017 року подружні відносини припинилися і з цього ж періоду сторони проживають окремо. Позивач дійшов висновку, що між ним та відповідачем існують суттєві розбіжності у поглядах на шлюб, подружні обов`язки та сімейні цінності. Спільне господарство не ведеться, спільне проживання відсутнє, шлюб існує лише формально.
Примирення між сторонами є неможливим. Подальше спільне життя як подружжя суперечить особистим переконанням позивача та загальноприйнятим моральним нормам суспільства.
Враховуючи вищевикладене, позивач прийняв остаточне рішення про розірвання шлюбу. На примирення позивач не погоджується, часу для цього не потребує.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.11.2025 року відкрито провадження у цивільній справі, за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін.
Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили, проте представник позивача подав заяву про розгляд справи без участі позивача та представника позивача, вимоги підтримав, просив задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, шляхом направлення судових повісток та розміщення оголошення на сайті Печерського районного суду м.Києва, а тому, в силу положень ст. 131 ЦПК України, відповідач вважається повідомленою про розгляд справи належним чином. Відзив на позовну заяву суду не надала.
Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено, ч. 4 вказаної статті Кодексу, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
У відповідності до п.2 ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши письмові докази у справі, вважає що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Матеріалами справи встановлено, що 18.06.2013 року між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мелітополю реєстраційної служби Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області було зареєстровано шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 385.
Згідно копії Свідоцтва про народження, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мелітополю реєстраційної служби Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області, актовий запис № 803, сторони мають неповнолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Сторони не проживають однією сім`єю, не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, проживають окремо, сумісне життя не склалося.
Статтею 51 Конституції України закріплено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і сторін.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Шлюб припиняється в наслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги заяву позивача, суд вважає, що причини, що спонукають його наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам сторін, що має істотне значення.
Згідно зі ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 109 СК України, шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.
Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Враховуючи що сім`я сторін розпалась остаточно, підстав для досягнення примирення між сторонами немає, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, відтак, суд приходить висновку про розірвання шлюбу між сторонами.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Згідно ч. 2 ст. 114, абз. 2 ч. 3 ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Ураховуючи наведене, керуючись ст. ст. 21, 24, 105, 110-112 СК України, ст. 12, 141, 81, 263-264, 273, 280,352,354-355 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, укладений та зареєстрований, 18.06.2013 року між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мелітополю реєстраційної служби Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області, актовий запис № 385 - розірвати.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. В такому випадку рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .
Суддя О.М. Соколов