СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2925/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кравченка Ю.В., розглянувши без повідомлення учасників справи питання про виправлення описки в ухвалі Святошинського районного суду міста Києва від 27 січня 2026 року у справі № 759/23941/25 за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» (далі - Підприємство) до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом Підприємства до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

27 січня 2026 року суд постановив ухвалу про відмову в закритті провадження у справі.

Водночас у другому абзаці резолютивної частини ухвали помилково зазначена дата судового засідання «26 березня 2025 року на 10 годину 00 хвилин» замість правильної «26 березня 2026 року на 10 годину 00 хвилин».

Згідно із ч. 2 ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з тим, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Частина 4 статті 263 ЦПК України передбачає врахування висновків щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Відповідно до постанови Верховного Суду у справі № 369/8367/16-ц від 14.01.2019 описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. При цьому, не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Аналогічне визначення викладене у постанові Верховного Суду у справі № 521/1074/17 від 21.07.2020.

Згідно з пунктом 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

З огляду на те, що в ухвалі суду допущена описка, і виправлення цієї описки не змінює і не спотворює зміст ухвали суду, вона підлягає виправленню.

Керуючись ст. 258, 260, 269, 353-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Виправити описку, допущену в ухвалі Святошинського районного суду міста Києва від 27 січня 2026 року у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Другий абзац резолютивної частини ухвали викласти в такій редакції:

«Розгляд справи в судовому засіданні відкласти на 26 березня 2026 року на 10 годину 00 хвилин у приміщенні Святошинського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Якуба Коласа, 27-а, каб. № 222).»

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ю.В. Кравченко