У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2026 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Тептюк Є.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розірвання договору дарування, скасування державної реєстрації права власності, визнання правочину таким, що вчинений під впливом тиску та за відсутності вільного волевиявлення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розірвання договору дарування, скасування державної реєстрації права власності, визнання правочину таким, що вчинений під впливом тиску та за відсутності вільного волевиявлення.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Під час вирішення питання про відкриття провадження суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175- 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі №916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про його майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17, провадження №12-76гс18).

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

У якості доказу вартості майна суду може бути поданий звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Згідно з позовною заявою, позивачем заявлено дві об`єднані позовні вимоги майнового характеру, однак не зазначено ціну позову та одна немайнового характеру.

Ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2026 рік» визначено, що з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум працездатних осіб становить - 3328 гривень.

На підтвердження сплати судового збору позивачем надано до суду квитанцію до платіжної інструкції № 1.524129481.1 від 09.02.2026 року про сплату судового збору у розмірі 1064,96 грн, оскільки позовна заява подана через систему Електронний суд, це підтверджує сплату судового збору за вимогу немайнового характеру, однак наявні ще дві об`єднані вимоги майнового характеру.

Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подається фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, тобто 1311,20 грн.

Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подається фізичною особою, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, позивач не навів підстави та не додав документи, з яких суд міг би визначити вартість майна, або ж докази неможливості визначення точної ціни позову за вимогами майнового характеру на день подання позову. Позивач сплатив судовий збір лише за одну позовну вимогу немайнового характеру.

Також, слід зазначити позивачем заявлено вимоги про забезпечення доказів та забезпечення позову, дані вимоги не є позовними в розумінні ЦПК України і мають бути викладені у формі окремих заяв, клопотань, згідно вимог 116 ЦПК України та ст.151 ЦПК України.

Відповідно до ст.116 ЦПК України Суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до ст.151 ЦПК України Заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Також слід зазначити, що за подання заяви про забезпечення доказів або позову сплачується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу 665,60 грн.

Суд зазначає, що для усунення недоліків позовної заяви позивач повинен надати документи, які підтверджують дійсну вартість майна, а саме житлового будинку з господарськими спорудами та земельної ділянки, зокрема, висновок оцінки щодо визначення його вартості на час звернення до суду, зазначити вартість майна та сплатити судовий збір у розмірі 1% від вартості майна, вимоги про забезпечення доказів та забезпечення позову повинні бути викладені згідно чинного ЦПК України та сплачений судовий збір.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України).

Керуючись ст. ст. ст.ст.175, 177, 185, 187, 260, 261, 353 ЦПК України, ьЗаконом України "Про судовий збір", суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розірвання договору дарування, скасування державної реєстрації права власності, визнання правочину таким, що вчинений під впливом тиску та за відсутності вільного волевиявлення - залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути, вказані в ухвалі недоліки, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

У випадку не усунення вказаних недоліків позовна заява буде визнана не поданою та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Є. П. Тептюк