КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/7731/2026
У Х В А Л А

10 березня 2026 року

м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кашперської Т.Ц., вирішуючи питання щодо відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником Подолян Юлією Олександрівною , на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів у вигляді відсотків за користування позикою, інфляційних втрат, 3%-річних,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року позов задоволено. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12 січня 2026 року заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року залишено без задоволення. Не погоджуючись із даним заочним рішенням, ОСОБА_1 в особі представника Подолян Ю.О. 04 березня 2026 року засобами електронного зв`язку через систему "Електронний суд" подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, та, пропустивши строк на апеляційне оскарження зазначеного заочного рішення, заявив клопотання про його поновлення.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_1 , подане представником Подолян Ю.О. , про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року, Київський апеляційний суд враховує наступне.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно з частиною четвертою статті 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Оскаржуване заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва було ухвалено 15 лютого 2021 року. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12 січня 2026 року заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року залишено без задоволення. Повний текст ухвали суду складено 13 січня 2026 року. Крім того, судом у вказаній ухвалі було роз`яснено відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством, а саме ч. 4 ст. 287 ЦПК України.

Таким чином, строк апеляційного оскарження заочного рішення розпочався 14 січня 2026 року та закінчився 12 лютого 2026 року (тридцять календарних днів).

Як вбачається з матеріалів справи, 28 січня 2025 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Подолян Ю.О. було подано до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 12 січня 2026 року, якою було залишено без задоволення заяву відповідача про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року.

17 лютого 2026 року справа № 753/11969/19 з Дарницького районного суду м. Києва надійшла до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 лютого 2026 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником Подолян Ю.О. , на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 12 січня 2026 року було повернуто особі, яка подала апеляційну скаргу, оскільки дана апеляційна скарга подана на ухвалу, яка, відповідно до ст. 353 ЦПК України, не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду. Також, в даній ухвалі апеляційний суд звернув увагу відповідача на те, що судом першої інстанції в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 12 січня 2026 року було роз`яснено право відповідача на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у загальному порядку, встановленому ч. 4 ст. 287 ЦПК України.

Відтак, як вбачається з матеріалів справи, подавши апеляційну скаргу 04 березня 2026 року на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року, відповідач пропустив зазначений строк.

Заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року мотивоване тим, що пропуск строку на апеляційне оскарження зазначеного рішення стався виключно через добросовісну процесуальну помилку, спричинену помилковим формулюванням резолютивної частини ухвали суду першої інстанції, що в свою чергу призвело до введення в оману сторону відповідача та звернення до апеляційного суду із апеляційною скаргою на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 12 січня 2026 року, що в подальшому стало причиною пропуску процесуального строку на звернення з апеляційною скарго на заочне рішення. Вказано, що попри все представником відповідача не було порушено строку на подання апеляційної скарги на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва, що свідчить про відсутність зловживань або умисних зволікань. Зазначено, що подання нової апеляційної скарги на заочне рішення відбулося в розумний строк (упродовж 10 днів) після отримання копії ухвали Київського апеляційного суду від 23 лютого 2026 року про повернення апеляційної скарги особі, яка її подала, без невиправданих затримок.

Як вбачається з матеріалів справи, 28 січня 2026 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Подолян Ю.О. дійсно було подано до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу з дотриманням тридцятиденного строку на апеляційне оскарження заочного рішення, відповідно до ст. 287 ЦПК України. Проте, відповідачем було подано апеляційну скаргу не на заочне рішення, а на ухвалу про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Таким чином, враховуючи добросовісні дії відповідача щодо дотримання ним строку на подання апеляційної скарги та з метою дотримання реалізації права ОСОБА_1 на доступ до правосуддя, в якому не може бути відмовлено з формальних підстав, апеляційний суд вважає, що відповідач ОСОБА_1 має право на поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року відповідно до ч. 3 ст. 354 ЦПК України.

Разом з тим, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, оскільки вона не оплачена судовим збором.

В поданій апеляційній скарзі представник відповідача - адвокат Подолян Ю.О. зазначила, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору, оскільки він є діючим військовослужбовцем та учасником бойових дій, на підтвердження чого долучила до апеляційної скарги довідку про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України від 07 червня 2024 року, посвідчення серії НОМЕР_1 від 21 вересня 2023 року та довідку від 30 жовтня 2025 року про перебування молодшого сержанта ОСОБА_1 на військовій службі за контрактом у військовій частині НОМЕР_2 .

Вирішуючи дане питання, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

За приписами пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань (частина друга статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»).

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Отже, вирішуючи питання щодо сплати судового збору особою, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет і підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб із урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (близький за змістом висновок щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» сформульований у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) і від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19)).

В ухвалі від 06 травня 2020 року у справі № 9901/70/20 Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус ветеранів війни - учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2024 року, в справі 567/79/23 (провадження № 14-93цс24) за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Горинь Агро Плюс», третя особа державний реєстратор Комунального підприємства «Центр реєстрації прав» П`ятигірської сільської ради Здолбунівського району Рівненської області Хілько Н.В., про визнання недійсною угоди про дострокове розірвання договору оренди землі та скасування її державної реєстрації, зазначено, що «згідно з відкритими та загальнодоступними даними Офіційного вебпорталу парламенту України, у березні 2020 року у Верховній Раді України зареєстрований проєкт Закону про внесення зміни до статті 5 Закону України «Про судовий збір» (щодо сплати судового збору при захисті прав учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності та Героїв України).

До проєкту цього Закону було надано пояснювальну записку та висновки комітетів Верховної Ради України з яких вбачається, що метою цього законопроєкту було усунення суперечності, що буде сприяти приведенню законодавства України про права і свободи людини і громадянина у відповідність до вимог принципів верховенства права та правової визначеності. А саме запропоновано внести зміни до Закону України «Про судовий збір» в частині викладення пункту 13 частини першої статті 5 зазначеного Закону в такій редакції: «учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у всіх справах незалежно від характеру порушених прав».

Проте Верховна Рада України не прийняла Закон про внесення зміни до статті 5 Закону України «Про судовий збір» (щодо сплати судового збору при захисті прав учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності та Героїв України).

Тобто законодавець чітко визначив свою позицію щодо спірного питання.

Отже, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що із часу прийняття нею 09 жовтня 2019 року постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону № 3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості.

Наведені Третьою судовою палатою Касаційного цивільного суду мотиви про те, що сформульований Великою Палатою Верховного Суду висновок обмежує застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI виключно статтями 12 та 22 Закону № 3551-XII, не підтверджують наявності підстав для прийняття справи до розгляду Великою Палатою Верховного Суду, оскільки висновки, сформульовані нею у наведених постановах, навпаки, є конкретними, однозначними і такими, що позбавляють можливості застосувати пункт 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI у справі, що розглядається».

Таким чином, серед пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначених у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими ОСОБА_1 звернувся у цій справі.

Тому, оскільки ОСОБА_1 звернувся до суду із апеляційною скаргою про скасування заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року у даній справі про стягнення грошових коштів у вигляді відсотків за користування позикою, інфляційних втрат та 3%-річних, що не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, визначених положенням статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», то суд апеляційної інстанції вважає, що ОСОБА_1 має сплатити судовий збір за подання зазначеної апеляційної скарги у визначеному Законом порядку.

Наведене узгоджується з висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19, у постановах Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі № 295/13441/19, від 11 вересня 2024 року у справі № 755/8368/23, від 05 травня 2025 року у справі № 643/20167/21 щодо застосування положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відтак, для усунення недоліків апеляційної скарги ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання даної апеляційної скарги на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, судовий збір справляється за ставкою 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, при поданні позовної заяви позивач просив суд стягнути з відповідача проценти за користування позикою в розмірі 168 946,92 грн., інфляційні втрати в розмірі 250 240 грн. та 3 відсотки річних в розмірі 28 060,28 грн.

Відтак, за подання позовної заяви позивачу необхідно було сплатити судовий збір в розмірі 4 472,47 грн. (168 946,92 + 250 240 + 28 060,28 = 447 247,20; 447 247,20 х 1% = 4 472,47)

Згідно підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання фізичною особою або фізичною - особою підприємцем апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, судовий збір за подання апеляційної скарги необхідно сплатити в розмірі 5 366,96 грн. (4 472,47 грн. х 150% х 0,8 = 5 366,96 грн.)

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0026010, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;___(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від __ (Дата оскаржуваного рішення) по справі __ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, а саме апеляційна скарга залишається без руху із наданням строку тривалістю десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута особі, яка її подала.

Таким чином, апеляційна скарга залишається без руху, для усунення недоліків заявнику необхідно протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України,

у х в а л и в:

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити. Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником Подолян Юлією Олександрівною , на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року залишити без руху та встановити строк тривалістю десять днів з дня вручення копії ухвали для виправлення вказаних недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кашперська Т.Ц.