Справа № 308/3419/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2026 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до 53 депутатів Закарпатської обласної ради про стягнення моральної шкоди, завданої протиправними діями,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з вищевказаним позовом, зазначивши відповідачами п`ятдесят трьох депутатів Закарпатської обласної ради, в якому просить про стягнення з останніх на його користь моральну шкоду відповідно до ступеня вини кожного з вказаних депутатів, що вчиняють незаконні дії та злочинну бездіяльність. Загальна ціна позову п`ятдесят мільйонів гривень.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Між тим, у поданій позовній заяві не зазначено відомостей про РНОКПП відповідачів, наявність або відсутність у них адрес електронної пошти, відомостей про наявність або відсутність у відповідачів електронних кабінетів.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В порушення означеного позивач просить про стягнення з 53 депутатів Закарпатської обласної ради, яких визначив відповідачами, на його користь моральну шкоду відповідно до ступеня вини кожного з вказаних депутатів, що вчиняють незаконні дії та злочинну бездіяльність, вказуючи загальну ціну позову.

Всупереч п.п. 6 та7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, а також не вказано відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач вказує про наявність підстав для звільнення його від сплати судового збору, посилаючись на п. 11 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір».

За змістом цього положень судовий збір не справляється за подання серед іншого позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Однак із змісту позовної заяви вбачається, що підставою звернення до суду є незаконне звільнення позивача з посади та подальше невиконання судового рішення про поновлення на роботі. Заявлена вимога про стягнення моральної шкоди є похідною від трудового спору та безпосередньо пов`язана з порушенням трудових прав позивача.

Правові засади справляння судового збору, коло осіб, звільнених від його сплати, та підстави такого звільнення визначені Законом України «Про судовий збір» і підлягають буквальному тлумаченню.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 05 березня 2024 року у справі № 712/11930/23 (провадження № 61-2357ск24) дійшов висновку, що вимоги про відшкодування моральної шкоди, заявлені у зв`язку з незаконним звільненням, є вимогами, пов`язаними з порушенням трудових прав працівника, а тому не підпадають під дію пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір» (аналогічної за змістом норми щодо звільнення від сплати збору).

У зазначеній ухвалі Верховний Суд наголосив, що предметом спору у такій категорії справ є порушення трудових прав працівника, а не відшкодування шкоди, заподіяної незаконними рішеннями органу влади у розумінні пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір».

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 червня 2021 року у справі № 725/5849/20 (провадження № 61-4525св21), у якій зазначено, що Закон України «Про судовий збір» не передбачає пільг щодо сплати судового збору за вимоги про відшкодування моральної шкоди у трудових спорах.

Таким чином, з огляду на предмет та підстави заявленого позову, суд доходить висновку, що заявлені вимоги є такими, що випливають із трудових правовідносин, а тому доводи позивача про звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 11 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір» є безпідставними.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на те, що позивачем вказано ціну позову у п`ятдесят мільйонів гривень, він має сплатити за подання цього позову судовий збір у розмірі 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 16 640 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись статтями 175, 177, 185, 259-263 ЦПК України, суддя

постановив:

позовну заяву ОСОБА_1 до 53 депутатів Закарпатської обласної ради про стягнення моральної шкоди, завданої протиправними діями, залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки заяви у строк, який не може перевищувати десяти днів із дня вручення ухвали про залишення заяви без руху:

-зазначити відомості про РНОКПП відповідачів, наявність або відсутність у них адрес електронної пошти, відомостей про наявність або відсутність у відповідачів електронних кабінетів;

-зміст позовних вимог до кожного з відповідачів;

-зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору;

-зазначити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви;

-надати докази сплати судового збору у 16 640 (шістнадцять тисяч шістсот сорок) грн. 00 коп.

У разі не усунення недоліків у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Суддя А.П. Іванов