Пр. №2/756/2686/26
У Х В А Л А

05 березня 2026 року суддя Оболонського районного суду міста Києва Майбоженко А.М., розглянувши клопотання представниці відповідача ОСОБА_1 адвоката Колупаєвої Валентини Андріївни про розгляд справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за правилами загального позовного провадження та з повідомленням (викликом) сторін,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває вищевказана справа.

Ухвалою суду від 02.12.2025 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін та роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

30.06.2025 на адресу суду від представниці відповідача ОСОБА_1 адвоката Колупаєвої В.А. надійшло клопотання про розгляд справи з викликом учасників справи, в якому вона просить розглянути справу в судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи з метою повного і всебічного дослідження матеріалів справи, справу розглядати в загальному позовному провадженні.

Дослідивши заяву, матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є, зокрема справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України).

Як зазначено, ч.1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи, зокрема, малозначні справи.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (ч. 2 ст. 274 ЦПК України).

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) ціну позову;2) значення справи для сторін;3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4)щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини (ч.4 ст. 274 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Наведені положення ЦПК України дозволяють суду дійти висновку про наявність правових підстав для розгляду цієї справи у порядку спрощеного позовного провадження, оскільки підстав, передбачених ч. 4 ст.274 ЦПК України, якими встановлено чіткий перелік справ, які не підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, на даний час судом не встановлено.

Конкретних доводів щодо необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження, зокрема необхідності вчинення певних процесуальних дій, вчинення яких неможливе при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження, інші обставини, які виключають можливість розгляду за правилами спрощеного позовного провадження чи порушують процесуальні права сторін в позивачем не зазначено.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні та приходить до висновку, що клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Також, слід зазначити, що спрощене позовне провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування доводів іншої сторони у строки визначені судом або законом та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Крім того, за положеннями ч.5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно ч.6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Оскільки, предметом позову є стягнення грошової суми, яка не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, характер спірних правовідносин і процес доказування не вимагають проведення судового засідання для повного і всебічного розгляду обставин справи, суд вважає, що клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.

Також суд зважає і на те, що у відповідача є всі процесуальні права визначені ЦПК України на подання відзиву та заперечень на відповідь на відзив разом з подачею відповідних доказів. Слід вказати і те, що у своїй заяві відповідач взагалі не наводить аргументів необхідності розгляду такої справи саме в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Керуючись статтями 274, 277, 275, 279 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представниці відповідача ОСОБА_1 адвоката Колупаєвої Валентини Андріївни про розгляд справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за правилами загального позовного провадження та з повідомленням (викликом) сторін залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Майбоженко