справа № 619/1448/25
провадження № 2-п/619/10/26
УХВАЛА

10 березня 2026 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Пруднікова О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про усунення недоліків заяви про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30 жовтня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_2 про стягнення коштів, -

встановив:

ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30 жовтня 2025 року у справі № 619/1448/25.

Ухвалою суду від 02.03.2025 вказану заяву було залишено без руху та надано заявнику строк на усунення недоліків десять днів з дня отримання ухвали для їх усунення.

На виконання вимог ухвали суду від 02.03.2025 через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся до з клопотанням, у якому зазначає, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення ним пропущено з поважних причин, які не залежали від його волі та просить його поновити. Крім того, зазначає, що ОСОБА_2 має статус учасника бойових дій, що відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» дає йому право на звільнення від сплати судового збору.

Щодо дотримання строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суд зазначає.

Відповідно до частин 2-4 статті 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що заочне рішення ухвалено судом 30.10.2025. Матеріали справи не містять доказів отримання відповідачем оскаржуваного рішення. 22.12.2025 ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся із апеляційною скаргою на вказане рішення до Харківського апеляційного суду. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 09.01.2026 апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 повернуто, як передчасно подану. До Дергачівського районного суду Харківської області заявник звернувся із заявою про перегляд заочного рішення від 28.01.2026.

За змістом ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, саме за заявою учасника справи.

Враховуючи те, що матеріали справи не містять доказів отримання оскаржуваного рішення, із заявою про перегляд заочного рішення відповідач звернувся 28.01.2026, після того, як ухвалою Харківського апеляційного суду від 09.01.22026 його апеляційну скаргу було повернуто як передчасно подану, представник відповідача просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення - суд вважає, що строк підлягає поновленню.

Щодо судового збору.

Суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до пункту 12 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення (далі - Збройні Сили України та інші військові формування), посади в яких комплектуються військовослужбовцями. Військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; взяття громадян на військовий облік; прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов (направлення) на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві; дотримання правил військового обліку.

Статтею 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» визначено, що військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України (за винятком випадків, визначених законом), іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності.

Отже, для звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 12 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» особа повинна мати статус військовослужбовця, а спір у справі повинен бути пов`язаний із проходженням нею військової служби, тобто професійною діяльністю особи, пов`язаною із обороною України.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

У статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зазначила, що пункт 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону № 3551-XII. А стаття 22 цього ж Закону передбачає, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону № 3551-XII.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у п. 83 ухвали від 11 вересня 2024 року (справа № 567/79/23, провадження № 14-93цс24) зазначила, що із часу прийняття 09 жовтня 2019 року постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону № 3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості.

З огляду на те, що ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 оскаржує судове рішення у справі щодо стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за кредитним договором, тобто зазначений спір не пов`язаний із захистом порушених прав заявника саме як учасника бойових дій, за подання заяви про перегляд заочного рішення заявник не звільнений від сплати судового збору.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22.01.2026 у справі № 404/8077/17, від 17.02.2026 у справі № 182/6943/23.

Частиною другою статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків, а саме для сплати судового збору в розмірі 484,48 грн.

Керуючись ст. 127, 260-261 ЦПК України, суд -

постановив:

Поновити ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30 жовтня 2025 року.

Продовжити ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 строк для усунення недоліку в частині сплати судового збору на десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити заявнику (представнику), що якщо він не усуне недоліки заяви у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення.

Суддя О. В. Пруднікова