УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Про залишення заяви без задоволення

Справа № 495/8167/25

Номер провадження 2-п/495/15/2026

09 березня 2026 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого одноособово - судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Чибукової О.В.

справа № 495/8167/25

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Білгород-Дністровському Одеської області заяву відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Галинський В.С., про скасування заочного рішення від 16.01.2026 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

До Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшла заява відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Галинський В.С., про скасування заочного рішення від 16.01.2026 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У мотивування вищеописаної заяви представник відповідача зазначає, що 16.01.2026 року суддею Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Прийомовою О.Ю. винесено заочне рішення, відповідно до змісту якого, Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «КредитКапітал» про стягнення заборгованості задоволено, а саме:

стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит- Капітал» заборгованість у загальному розмірі 137014,35 грн, а саме: заборгованість за тілом кредиту 17570,4 грн; заборгованість за процентами 119443,95 грн;

стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит- Капітал» витрати, пов`язані з оплатою судового збору в розмірі 2422,40 грн, витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 8000 грн.

Приймаючи таке рішення про проведення заочного розгляду справи за відсутності Відповідача, суд виходив із того, що він був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи.

Однак, відповідач зазначає, що про розгляд даної справи не був обізнаний, судові повістки про призначені судові засідання ним отримано не було ні засобами поштового зв`язку, ні в електронному форматі.

Крім того зазначає, що вказане судове рішення було винесено суддею Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 16.01.2026 року, а повний текст складено лише 22.01.2026 року.

Відповідно до п.2 ст.284 ЦПК заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Отже, вважає, що Заявником своєчасно подано заяву про перегляд заочного рішення, а тому вказуємо щодо відсутності факту пропуску оскарження Заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 16.01.2026 року по справі №495/8167/25.

З огляду на викладене, з урахуванням того, що відповідач не зміг реалізувати свої процесуальні права, надати Відзив на позовну заяву, пояснень по справі, а також надати необхідні докази та прийняти участь в самому судовому засіданні, що є порушенням принципу змагальності сторін та порушення об`єктивності судового розгляду справи, вважає, що наявні підстави для скасування судового рішення.

Більше того, вважає що суд, при розгляді справи, не дослідив всі обставини справи, які кардинально можуть змінити доказову базу самої справи.

Так, згідно із п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

Відповідно до статті 1 Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який у подальшому був продовжений і діє станом на день ухвалення рішення.

Незважаючи вищезазначене, все одно відсотки на кредит були нараховані та стягнуті на користь Позивача, в період військового стану кредит в декілька разів збільшився.

Крім того, тіло кредиту складає 17 570,40 грн. 00 коп., в той час як заборгованість за процентами складає 119 443,95 грн.

Наполягає, що таке нарахування є повністю незаконним, нічим не обгрунтованим та безпідставним. Наданий Позивачем розрахунок кредитної заборгованості не є безспірним доказом існування між сторонами договірних відносин та розміру боргу.

Також відповідача не було повідомлено первісним кредитодавцем про відступлення права вимоги до нього, будь-якого повідомлення про таке відступлення не отримував, нараховані відсотки за користування кредитними коштами є надмірними, що в своїй сукупності свідчить про наявність підстав для скасування заочного рішення у даній справі та призначення її до судового розгляду.

Вказане, на переконання сторони відповідача, також є підставою для скасування заочного рішення від 16.01.2026.

09.03.2026 до суду надійшла заява представника заявника (відповідача) про розгляд заяви про скасування судового рішення без участі представника заявника та заявника.

Позивач, представник позивача у судове засідання не з`явились. Причини неявки не повідомили.

Суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 287 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, суд розглядає заяву про скасування заочного рішення за відсутності сторін, за наявними матеріалами справи.

Так, глава 11 "Заочний розгляд справи" Розділу III "Позовне провадження" ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення.

Згідно частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу (частина перша статті 281 ЦПК України).

Згідно зі ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання додатків, кількості копій визначають частини перша - сьома статті 285 ЦПК України.

Судом встановлено, що рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 16.01.2026 суд позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнив.

Ухвалив стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» заборгованість у загальному розмірі 137014,35 грн, а саме: заборгованість за тілом кредиту 17570,4 грн; заборгованість за процентами 119443,95 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» витрати, пов`язані з оплатою судового збору в розмірі 2422,40 грн, витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 8000 грн.

Повний текст рішення складений 22 січня 2026 року.

Заява про скасування заочного рішення надійшла до суду 09 лютого 2026 року, тобто у межах встановленого законом процесуального строку.

Водночас, суд враховує, що згідно зі ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, скасування заочного рішення суду можливе за наявності сукупності умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами

З матеріалів справи встановлено, що в судові засіданні відповідач не з`являвся, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Судові повістки відповідачу на 05.12.2025, 16.01.2026 повернулись до суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України є належним повідомленням відповідача про дату та час розгляду справи.

При цьому про зміну місця проживання відповідач суд не повідомляв. Дані щодо будь-якої іншої адреси місця проживання, в матеріалах справи також відсутні.

Враховуючи викладене, суд критично ставиться до тверджень представника відповідача про неналежне повідомлення ОСОБА_1 про судовий розгляд справи № 495/8167/25.

Крім того, суд враховує, що представником відповідача жодним іншим чином не аргументовано поважності причин неявки відповідача у судові засідання.

Водночас, лише з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення.

Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Так, заявником не надано жодних інших доказів, які б могли мати значення для розгляду справи на час її розгляду та могли б привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Як вже зазначалось, з огляду на процесуальну підставність скасування заочного рішення суду, у сенсі розуміння вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України існують дві умови, обов`язковість дотримання яких зумовлює задоволення відповідних заяв про скасування заочного рішення, а саме: 1) якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, 2) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, які не досліджувалися в ході судового розгляду справи.

Лише в сукупності наведених факторів можливе скасування заочного рішення.

Натомість всупереч конструкції даної норми цивільно-процесуального законодавства, заявником під час звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення не надано достатніх доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, які не досліджувалися в ході судового розгляду справи.

Відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 287 ЦПК України урезультаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи викладене, з огляду на те, що процесуальний закон для скасування заочного рішення вимагає існування сукупності умов, а саме: неявки відповідача у судове засідання та (або) не повідомлення про причини неявки з поважних причин, а також посилання на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, наявність яких із заяви про скасування заочного рішення не вбачається, суд приходить переконання, що заочне рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 16.07.2026 по справі № 495/8167/25 не підлягає скасуванню.

Керуючись ст. 280, 287, 284, 288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Галинський В.С., про скасування заочного рішення від 16.01.2026 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу його процесуальне право оскарження заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 16.07.2026 по справі № 495/8167/25 до Одеського апеляційного суду в загальному порядку.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду в частині відмови у поновленні строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Повний текст ухвали складений 09 березня 2026 року.

Суддя: