Єдиний унікальний № 371/92/26
Номер провадження № 2/371/840/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" березня 2026 р. м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кириленко М.О.,

за участю секретаря судового засідання Петренко В.А.,

представника відповідача адвоката Поліщука Р.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Миронівка Київської області в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр кредит фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр кредит фінанс» Кобзар Поліна Григоріївна звернулася до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою суду від 28.01.2026 відкрито провадження по справі та справу призначено до судового розгляду в спрощеному порядку з викликом сторін та надано відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву.

В судове засідання представник позивача не з`явився, клопотанням просив розглянути справу за його відсутності, на позовних вимогах наполягав, проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи в суді повідомлений завчасно та належним чином, причина неявки суду не надана.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Поліщук Р.М. в судовому засіданні просив позовну заяву залишити без розгляду. Клопотання мотивував тим, що позовна заява підписана особою, яка не має повноважень на ведення справи. Просив врахувати положення п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та залишити позовну заяву без розгляду.

Заслухавши клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи позовна заява подана до Миронівського районного суду Київської області через систему «Електронний суд» 23.01.2026 (представником позивача вказано Кобзар Поліну Григоріївну, яка підписала позовну заяву).

До матеріалів справи долучено довіреність у порядку передоручення, яка сформована в системі «Електронний суд» 03.12.2025, з якої вбачається, що Резуєв Євген Володимирович на підставі Довіреності Витягу з ЄДР від 25.07.2025 р. уповноважує, в порядку передоручення Кобзар Поліна Григоріївна, представляти інтереси ТОВ «Укр кредит фінанс».

Також, до матеріалів справи долучено витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, який сформований в системі «Електронний суд» 25.07.2025, відповідно підтверджуючих документів, що позовна заява подана за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами, станом на день подачі позову, суду не надано.

Окремо суд звертає увагу на те, що з врахуванням того, що представник позивача, звернулась до суду через систему «Електронний суд», належним підтвердженням, що довіреність від імені юридичної особи видна за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами, зокрема, може бути витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, який сформований в системі «Електронний суд» станом на день звернення.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частиною 1 статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За змістом ст. 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до п.п 11 п. 16-1розділуХV Конституції України представництво у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Разом із цим частиною 2 статті 60 ЦПК України встановлено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності) (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі №740/2873/22 (провадження №61-8685св23).

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 02 липня 2020 року у справі №9901/39/20 звертала увагу на те, що з урахуванням положень статті 55 КАС України(яка відповідає положенням статті 58 ЦПК України) для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

У пункті 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі №303/4297/20 (провадження №14-105цс21) вказано, що «з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Доказами підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва працівник (юрисконсульт) має надати суду: докази того, що особа обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір), а також докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень вказаної посадової особи (статут, положення, трудовий договір (контракт). При цьому у відповідному трудовому договорі (контракті) має міститися положення щодо повноважень юрисконсульта на представництва інтересів юридичної особи в суді.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 07 лютого 2020 року у справі №17/495-08. Водночас надання правової допомоги без укладання договору про надання правової допомоги в письмовій формі, зокрема лише на підставі довіреності, не допускається, крім випадків, передбачених у Законі України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Поки адвокатська діяльність у встановленому законом порядку не припинена, укладання договору про надання правової допомоги слід вважати передбаченим законом професійним обов`язком адвоката. Дана правова позиція викладена в постанові Великою Палатою Верховного Суду від 6 листопада 2019 року в справі №817/66/16.

Частиною 4 статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Таким чином, оскільки в матеріалах справи відсутня інформація про те, що Кобзар П.Г. діє як адвокат або має право діяти у порядку самопредставництва в інтересах ТОВ «Укр кредит фінанс» по даній справі, документів юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений обов`язок Кобзар П.Г. представляти її інтереси в суді, тому відсутні підстави вважати, що позовна заява підписана особою, яка має право її підписувати.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

За таких обставин, позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр кредит фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором необхідно залишити без розгляду, оскільки позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр кредит фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Миронівський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя М.О. Кириленко