справа № 208/6637/23
провадження № 2-с/208/141/26
УХВАЛА

03 березня 2026 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду міста Кам`янського Савранський Т.А. розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Ворона Артема Ігоровича про скасування судового наказу, суд

В С Т А Н О В И В:

02 серпня 2023 року Заводським районним судом міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області видано судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль» заборгованості у період з жовтня 2020 року по березень 2023 року, в розмірі 43 786,46 грн., заборгованості за абонентське обслуговування у період з січня 2022 року по травень 2023 року, в розмірі 1 016,70 грн., а також сплачений судовий збір у розмірі 134,20 грн. з кожного боржника.

03 березня 2026 року представник боржника звернувся до суду із заявою про поновлення строку на оскарження та скасування вищезазначеного судового наказу.

В обґрунтування якої зазначає, що існування судового наказу ОСОБА_3 дізнався у лютому 2026 від приватного виконавця після накладення арешту на його банківські рахунки. Ознайомившись із зазначеним судовим рішенням, сторона боржника з ним не погоджується та вважає його таким, що підлягає скасуванню, оскільки сума заборгованості нарахована безпідставно, у спірній квартирі боржник не проживає та у стягувача відсутні належні та допустимі докази, котрі реально підтверджують надання послуг, а як наслідок існування заборгованості, з зазначеного вбачає спір про право. На підставі викладеного просить поновити строк на оскарження та скасувати судовий наказ.

Дослідивши матеріали справи та вивчивши подану заяву, суд дійшов наступного висновку.

Частиною 1 ст. 170 ЦПК України зазначено, шо боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4,5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Як вбачається з матеріалів справи судом на адресу мешкання боржників надіслано копію судового наказу та копію заяви про видачу судового наказу з додатками, проте, скероване судом поштове відправлення повернуто відділенням поштового зв`язку за закінченням терміну зберігання 17.07.2025 року (а.с. 25).

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

З наведеного встановлено, що строки звернення із заявою про скасування судового наказу боржником порушені, проте його представником подано аргументоване клопотання про поновлення строку оскарження судового рішення, яке підлягає задоволенню.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу повинна містити зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до поданої заяви представник ОСОБА_4 посилається на безпідставність нарахування заборгованості АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» та відсутність у стягувача належних і допустимих доказів, так як ОСОБА_1 у майні, щодо якого розглядається спір, не проживає.

Так, згідно ч. 1 ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частина 1 ст. 405 ЦК України вказує на те, що члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 ЗУ «Про житлово комунальні послуги», дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

Нарахування комунальних послуг регулює постанова Кабінету міністрів України №85. Вона передбачає, що плата здійснюється або за фактичними показниками лічильників, або за нормативами, якщо лічильників немає.

У другому випадку платежі нараховуються навіть тоді, коли у квартирі ніхто не проживає. Тож квитанції будуть приходити.

Водночас стаття 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» зобов`язує споживачів повідомляти постачальників про будь-які зміни, що впливають на обсяги споживання.

З урахуванням доводів заяви про скасування судового наказу, дослідивши матеріали справи та проаналізувавши норми чинного законодавства, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення поданої заяви.

Посилання представника боржника на безпідставність нарахування заборгованості у зв`язку з тим, що боржник фактично не проживає у спірному житловому приміщенні, суд оцінює критично, оскільки сам по собі факт не проживання особи у житловому приміщенні не звільняє її від обов`язку сплачувати житлово-комунальні послуги.

Таким чином, наведені у заяві доводи не свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача, а тому підстави для скасування судового наказу суд не вбачає.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що заява про скасування судового наказу не містить належного обґрунтування повної або часткової необґрунтованості вимог стягувача, у зв`язку з чим підлягає поверненню заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170 ЦПК України, ст. 405 ЦК України, ст.ст. 7, 9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Строк на звернення з заявою про скасування судового наказу, поновити.

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Ворона Артема Ігоровича про скасування судового наказу №208/6637/23 від 02 серпня 2023 року виданого Заводським районним судом міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області на користь Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль», - залишити без розгляду та повернути її заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складення.

Учасник справи, якому копія ухвала судді не була вручена у день складення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Суддя Т.А. Савранський