справа № 755/1834/25
провадження № 22-ц/824/1693/2026
головуючий у суді І інстанції Савчук Т.В.
УХВАЛА

10 лютого 2026 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Писаної Т.О.,

суддів Приходька К.П., Журби С.О.

вирішуючи питання про призначення до розгляду справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 3 липня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування моральної шкоди, заподіяної тяжким ушкодженням здоров`я,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 3 липня 2025 року відмовлено у задоволені позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування моральної шкоди, заподіяної тяжким ушкодженням здоров`я.

Не погоджуючись із указаним рішенням ОСОБА_1 14 липня 2025 року звернулася до суду із апеляційною скаргою.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 грудня 2025 року було відкрито апеляційне провадження.

Підготовка справи до розгляду проведена в обсязі, визначеному статтею 365 ЦПК України.

При підготовці справи до апеляційного розгляду проведені наступні підготовчі дії: з`ясовано питання про склад учасників судового процесу; визначено характер спірних правовідносин і закон, який їх регулює; з`ясовано обставини, на які посилаються учасники справи як на підставу своїх вимог і заперечень; з`ясовано, які обставини визнаються чи заперечуються учасниками справи.

Відповідно до статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Ураховуючи викладене, розгляд даної справи необхідно проводити з повідомленням учасників справи.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 365 ЦПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга містить клопотання про долучення доказів, а саме, медичного висновку про дитину з інвалідністю віком до 18 років № 153(2025(1) від 2 липня 2025 року, яким ОСОБА_2 27 липня 2010 року встановлена інвалідність з датою переогляду 2 червня 2027 року, який не був виготовлений на день судового розгляду; нотаріальної довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Дроботун О.Л. Київського міського нотаріального округу від 24 лютого 2025 року, зареєстрованої в реєстрі № 150, на доручення законного представника на ведення справи в суді батькові ОСОБА_5 , який є дідом покаліченої дитини, яку суд повернув без розгляду, (протокол судового засідання № 4487757 о 12:53:54, а.с.137); документи на підтвердження родинних відносин діда ОСОБА_5 і онука ОСОБА_2 (свідоцтво про народження ОСОБА_2 , свідоцтво про народження ОСОБА_6 , свідоцтво про шлюб і зміну прізвища, які суд не дав можливості надати для розгляду, (протокол судового засідання №4532387 о 11:30:14, а.с.149).

Згідно ч. 3 ст. 367 ЦПК України встановлено, що докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

В обгрунтування клопотання апелянт вказує, що судом було безпідставно відмовлено в долученні медичних довідок, які підтверджували тривалість лікування та інвалідність, та документів на підтвердження повноважень Сопова В.М. всупереч ч. 2 ст. 13 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи та обґрунтування, які наведені позивачем, колегія суддів вважає, що клопотання про долучення доказів підлягає задоволенню, оскільки на переконання колегії суддів, зазначені докази стосуються предмету спору та не були залучені з об`єктивних причин, що не залежали від заявника.

Також, 12 грудня 2025 року, 16 грудня 2025 року та 9 січня 2026 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли клопотання від ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про залучення до участі у справі, в якості законного представника неповнолітнього ОСОБА_2 його діда ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання вказують, що дід приймає активну участь у відновленні фізичного та психологічного здоров`я онука-інваліда, має вищу юридичну освіту та досвід роботи адвокатом протягом 2001-2018 років, а тому для належного представництва в суді прав та інтересів неповнолітнього ОСОБА_7 2010 р.н. просять залучити в якості законного представника діда неповнолітнього онука. Документи на підтвердження родинних стосунків (копія свідоцтва про народження ОСОБА_2 , копія свідоцтва про народження ОСОБА_8 / ОСОБА_1 , копія свідоцтва про шлюб зі зміною прізвища з ОСОБА_8 на ОСОБА_9 та копія нотаріально посвідченої довіреності на представництво в суді інтересів законного представника(матері) неповнолітнього) додані ОСОБА_1 до апеляційної скарги.

Дослідивши вищевказані клопотання апеляційний суд вважає, що вони підлягають до задоволення з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 56 ЦПК України, у випадках, встановлених законом, фізичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб та брати участь у цих справах.

Згідно ч. 2 ст. 59 ЦПК України «Законні представники», права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки чи інші особи, визначені законом.

Згідно ч. 3 ст. 59 ЦПК України, законні представники можуть доручати ведення справи в суді іншим особам.

Згідно ч.2 ст. 258 Сімейного кодексу України, баба і дід мають право звернутися за захистом прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх та повнолітніх непрацездатних внуків до органу опіки та піклування або до суду без спеціальних на те повноважень.

Аналіз зазначеної норми закону свідчить про те, що баба і дід мають право звернутися за захистом прав та інтересів малолітніх до суду, а тому наведені клопотання про залучення до участі у справі, в якості законного представника неповнолітнього ОСОБА_2 його діда ОСОБА_5 підлягають задоволенню.

Також 9 січня 2026 року на адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання від ОСОБА_2 про врахування висловленої думки неповнолітнього позивача ОСОБА_2 .

Колегія суддів розцінює відповідне клопотання як клопотання щодо оцінки (врахування) доказу у виді пояснень неповнолітньої особи, що не є предметом вирішення на стадії підготовчого провадження.

30 грудня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання від представника ОСОБА_3 - адвоката Косянчук Л.Г. про продовження процесуального строку на подання відзиву на апеляційну скаргу.

В обґрунтування клопотання вказує, що станом на момент підготовки заяви про продовження процесуального строку копія апеляційної скарги та доданих письмових матеріалів на адресу ОСОБА_3 не надходила. Також, в системі ЄСІТС міститься лише повідомлення про надходження апеляційної скарги, однак додатки, тобто електронна копія апеляційної скарги та доданих письмових матеріалів, до ЄСІТС не завантажено. Строк, встановлений на подання відзиву на апеляційну скаргу, співпав з одними з найбільш масованими обстрілами міста Києва, що призвели до масових відключень від електропостачання. У тому числі, призвело до суттєвих перебоїв у роботі громадського транспорту. Вказує, що наведене суттєво ускладнило можливість звернутись до суду апеляційної інстанції для ознайомлення з апеляційною скаргою та доданих письмових матеріалів у приміщені суду, а тому просить продовжити процесуальний строк на подання відзиву на апеляційну скаргу.

8 січня 2026 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від представника ОСОБА_3 - адвоката Косянчук Л.Г.

Дослідивши матеріали справи та вищевказане клопотання апеляційний суд вважає, що клопотання підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 360 ЦПК України учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Як вбачається зі ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Відповідачу був встановлений строк, визначений законом для подання відзиву на апеляційну скаргу, а саме 5 днів з дня отримання копії ухвали про відкриття апеляційного провадження. Враховуючи наведені у клопотанні обставини, апеляційний суд вбачає підстави для поновлення строку на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Вирішуючи питання поновлення пропущеного строку для подання відзиву, апеляційний суд враховує основні засади цивільного судочинства, в тому числі, принципи пропорційності, змагальності, диспозитивності, які гарантують право кожного учасника процесу подати свої докази, відстоювати свою позицію перед судом, враховуючи значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, та обов`язок суду сприяти учасникам процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України, та розглянути справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених нею вимог та на підставі поданих доказів.

Беручи до уваги наведені підстави для поновлення пропущеного строку, а також важливість подання кожною стороною процесу письмових заяв по суті справи, оскільки саме на підставі таких заяв та поданих доказів буде розглядатися справа по суті, апеляційний суд визнає причини пропуску встановленого строку поважними та вважає за необхідне поновити відповідачу строк для подання відзиву на апеляційну скаргу.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, керуючись ст.ст. 365, 366, 368 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про долучення доказів задовольнити.

Клопотання ОСОБА_1 ,ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про залучення до участі у справі, в якості законного представника неповнолітнього ОСОБА_2 його діда ОСОБА_5 задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску представником ОСОБА_3 - адвокатом Косянчук Людмилою Григорівною строку на подання відзиву на апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 3 липня 2025 року.

Поновити представнику ОСОБА_3 - адвокату Косянчук Людмилі Григорівні строк на подання відзиву на апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 3 липня 2025 року.

Закінчити проведення підготовчих дій, пов`язаних із призначенням справи до апеляційного розгляду.

Справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 3 липня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування моральної шкоди, заподіяної тяжким ушкодженням здоров`я призначити на 10 березня 2026 року на 11 год. 00 хв. у приміщенні Київського апеляційного суду (м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а).

Про дату, час та місце розгляду справи повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба