Справа № 159/8925/25 Головуючий у 1 інстанції: Матвійчук С. П.
Провадження № 22-ц/802/387/26 Доповідач: Бовчалюк З. А.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

11 лютого 2026 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Бовчалюк З.А.,

суддів - Здрилюк О.І., Карпук А.К.,

ознайомившись з апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Шацького районного суду Волинської області від 23 січня 2026 року в справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Шацького районного суду Волинської області від 23 січня 2026 року відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Не погоджуючись з судовим рішенням суду першої інстанції Військова частина НОМЕР_1 подала апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

В апеляційній скарзі міститься клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, яке обґрунтоване тим, що військова частина є бюджетною установою, діє як суб`єкт владних повноважень та відповідно в умовах воєнного стану обмежене фінансуванням.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року справа № 697/2951/19 (провадження № 61-16827св21) зазначено, що: «з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Разом із тим, Верховний Суд неодноразово зауважує, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору».

При цьому, особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 136 ЦПК України та статтею 8 Закону України «Про судовий збір», є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 111, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Посилання на обставини неможливості сплати судового збору, на які вказує апелянт (що військова частина є бюджетною установою і відповідно в умовах воєнного стану обмежене фінансування), а відтак не може бути сплачено у строки, не може бути підставою для задоволення заяви.

Окремо слід звернути увагу, що будь-яких змін щодо порядку сплати судового збору, у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні до Закону України «Про судовий збір» не внесено.

Відповідно до частини третьої статті 2 ЦПК України одним із принципів цивільного судочинства є рівність усіх учасників процесу перед законом і судом.

Відтак, апелянт має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи.

Статтею 129 Конституції України визначено засади судочинства, однією із яких є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати, або ж відстрочки.

Відмова у відстрочені сплати судового збору не порушує положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на справедливий суд, оскільки не перешкоджає апелянту у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

За наведених обставин, клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до вимог підпункту 9 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір у даній справі за подачу апеляційної скарги на ухвалу суду юридичною особою складає 3328, 00 грн (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Враховуючи викладене, за подання даної апеляційної скарги скаржнику, необхідно сплатити судовий збір, в розмірі 3328, 00 гривень за наступними реквізитами: за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК у Волин. обл /м.Луцьк/ 22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38009371, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувачаUA0003550 , Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Волинський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідна квитанція (оригінал) або квитанції (оригінали) мають бути подані до апеляційного суду.

Враховуючи зазначені обставини та керуючись вимогами ст. 357 ЦПК України, апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 належить залишити без руху, надати строк для усунення вказаного недоліку апеляційної скарги, а саме: сплати судового збору або подання документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору чи відстрочення їх сплати відповідно до закону.

Керуючись ч. 4 ст. 356, ч. 2 ст. 357 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Шацького районного суду Волинської області від 23 січня 2026 року залишити без руху, надавши строк для усунення недоліку десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Оригінал (копію) квитанції про сплату судового збору надати в апеляційний суд.

У разі невиконання вимог суду у встановлений строк апеляційну скаргу буде визнано неподаною та повернуто апелянту .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя

Судді: