ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2026 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Гапонюк І.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні м. Фастів Київської області заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішення,-

ВСТАНОВИВ:

02.03.2025 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду в із заявою про виправлення описки у судовому рішенні. Заява обґрунтована тим, що Фастівським міськрайонним судом Київської області 24.12.2025 року було постановлено рішення у справі № 381/36681/25 за позовною заявою ОСОБА_1 про визнання батьківства. При винесенні рішення було допущено описку, а саме не зазначено про виключення з актового запису про народження дітей відомостей про батька, який був записаний при їх народженні. Як зазначає заявник, наявна описка унеможливлює реалізацію судового рішення у зв`язку з чим просить виправити описку у вказаному рішенні.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали зазначеної заяви, суд вважає, що викладені обставини не підлягають задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Зміст наведених норм ЦПК України дає право на усунення помилки технічного характеру - описки чи арифметичної помилки. Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків.

При вирішенні питання про внесення виправлень у судове рішення суд не вправі змінювати його зміст, здійснювати додаткове обґрунтовування чи здійснювати додаткове посилання на норми закону.

Як висловив Верховний Суд у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11, суд може виправити лише власні помилки, допущені під час складання судового рішення: «Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, допущена під час його письмово-вербального викладення (помилка в правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації рішення чи його правосудність. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

Описка, як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням (заочним) Фастівського міськрайонного суду Київської області від 24.12.2025 року позовну заяву ОСОБА_1 про визнання батьківства задоволено. Визнано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Внесено зміни до актового запису про народження дітей, вказавши батьком дитини ОСОБА_1 .

02.03.2026 року заявник звернувся до суду з заявою про виправлення описки в рішенні суду, посилаючись на те, що при його виготовленні була допущена описка, а саме не зазначено про виключення з актових записів про народження дітей відомостей про попереднього батька ОСОБА_5 , про що було зазначено в прохальній частині позову.

Разом з тим, згідно ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення якщо стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалювалося рішення.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що при ухвалені рішення судом не було допущено описку чи арифметичну, а тому відсутні підстави для задоволення заяви про виправлення описки.

На підставі викладеного та керуючись ст. 169 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала проголошена 05.03.2026 року.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий суддя Г.В. Соловей