Справа № 209/8730/25
Провадження № 2/209/902/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

10 березня 2026 року м. Кам`янське

Дніпровський районний суд міста Кам`янського у складі:

головуючого судді - Левицької Н.В.,

за участі секретаря судового засідання - Погрібної О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів на неповнолітніх дітей та звільнення від сплати заборгованості по аліментам,-

ВСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду міста Кам`янського звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів на неповнолітніх дітей та звільнення від сплати заборгованості за аліментами.

Позивач просить суд:

припинити стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стягнутих судовим наказом Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 23 жовтня 2023 року;

звільнити його від сплати заборгованості за аліментами на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за період з 04 вересня 2023 року по 30 вересня 2025 року у сумі 101 692,78 грн.

Ухвалою Дніпровського районного суду від 19 грудня 2025 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання на 19 січня 2026 року.

У судове засідання позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином відповідно до вимог статті 128 ЦПК України.

Ухвалою суду від 19 січня 2026 року розгляд справи відкладено на 17 лютого 2026 року у зв`язку з неявкою сторін.

Враховуючи відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності, судом також було роз`яснено позивачу положення пункту 5 статті 223 ЦПК України, відповідно до яких у разі повторної неявки позивача у судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Копію ухвали суду від 19 січня 2026 року про відкладення розгляду справи направлено на адресу позивача, однак поштове відправлення повернулося до суду без вручення з відміткою «адресат відсутній» (а.с. 39).

17 лютого 2026 року справу знято з розгляду у зв`язку з відсутністю електропостачання в приміщенні суду та відкладено на 10 березня 2026 року.

У судове засідання 10 березня 2026 року о 11 год. 40 хв. позивач повторно не з`явився. Про причини неявки суд не повідомив, будь-які заяви чи клопотання від нього до суду не надходили.

Отже, позивач повторно не з`явився у судове засідання, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Крім того, позивач не скористався правом подати заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у разі, якщо його особиста явка до суду є неможливою або утрудненою.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь у судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 43 ЦПК України). Учасник справи може відмовитися від свого права брати участь у судовому розгляді справи, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності (частина третя статті 211 ЦПК України).

Водночас таке право не є абсолютним. Учасники справи зобов`язані з`являтися у судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 43 ЦПК України).

Отже, учасники справи мають право брати участь у судових засіданнях особисто або через представника, а також мають право не брати участі у судовому засіданні, подавши заяву про розгляд справи за їх відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою (пункт 7.34 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 911/3312/21).

Під обов`язковою участю у судовому засіданні необхідно розуміти виклик учасника процесу судовою повісткою про виклик (постанова Верховного Суду від 24.04.2023 у справі № 522/18403/16-ц).

Суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка не є обов`язковою (частини перша, друга статті 128 ЦПК України).

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки до суду та підготовки до участі у судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання (частина п`ята статті 128 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися у судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Розгляд справи відбувається у судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (частини першатретя статті 211 ЦПК України).

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача у судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки.

Отже, за відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі суд залишає позовну заяву без розгляду за наявності таких умов: належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи та повторна неявка позивача у судове засідання.

Зазначені процесуальні наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Така диференціація обумовлена необхідністю забезпечення дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а також тим, що саме позивач повинен проявляти процесуальний інтерес до розгляду поданої ним позовної заяви (постанови Верховного Суду від 12.05.2022 у справі № 645/5856/13-ц, від 24.05.2023 у справі № 755/18115/21).

Уникнення позивачем участі у судових засіданнях, до яких він був належним чином викликаний та повідомлений, і неможливість у зв`язку з цим розгляду справи по суті не свідчить про обмеження його права на доступ до правосуддя (пункт 63 постанови Верховного Суду від 12.09.2024 у справі № 947/22076/19).

У цій справі нез`явлення позивача перешкоджає розгляду справи, про що суд роз`яснював позивачу, викликаючи його у судові засідання.

Положеннями частини третьої статті 12 та частин першої, шостої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення та мають значення для правильного вирішення справи (частина друга статті 77 ЦПК України).

Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, при цьому обов`язок доказування покладається на сторони, а суд не може збирати докази за власною ініціативою, що є одним із проявів принципу змагальності у цивільному процесі.

При ухваленні рішення суд вирішує, зокрема, питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення сторін, та якими доказами вони підтверджуються (частина перша статті 264 ЦПК України).

Ухвалою суду від 19 січня 2026 року позивачу було роз`яснено необхідність його участі у судовому засіданні. Однак жодних заяв чи клопотань від позивача до суду не надходило.

Суд вважає, що неявка позивача унеможливлює вирішення спору по суті та встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, перевірку обґрунтованості заявлених вимог та встановлення фактичних обставин справи.

Суд обмежений у своїх повноваженнях і не може діяти замість позивача, збираючи докази на підтвердження його позиції, оскільки це суперечить принципу змагальності цивільного процесу.

При цьому суд враховує поведінку позивача під час розгляду справи, який не цікавиться рухом справи та не з`являється у судові засідання.

Отже, враховуючи повторну неявку позивача у судове засідання, належне повідомлення його про дату, час та місце розгляду справи, відсутність заяви про розгляд справи за його відсутності, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Суд також враховує, що залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання не є обмеженням права особи на доступ до правосуддя, оскільки таке процесуальне рішення зумовлене недотриманням позивачем встановлених процесуальних обов`язків та не позбавляє його права повторно звернутися до суду з відповідним позовом у порядку, визначеному законом.

Такий підхід узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, відповідно до якої саме позивач, ініціюючи судовий розгляд, повинен проявляти належну процесуальну активність, цікавитися перебігом справи та забезпечувати участь у судових засіданнях або повідомляти суд про неможливість такої участі.

При цьому суд зазначає, що залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду з таким самим позовом у встановленому законом порядку.

Керуючись ч. 5 ст.223, п.3 ч. 1 ст 257, ст.ст. 260, 261, 353 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів на неповнолітніх дітей та звільнення від сплати заборгованості по аліментам - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення без розгляду позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Наталія ЛЕВИЦЬКА