Справа № 766/2067/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 лютого 2026 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) в інтересах якого діє представник за ордером адвокат Абрамов Максим Вікторович(РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: Одеська область, м. Одеса, вул.. Сегедська, буд. 18, офіс 321) до Олешківської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області(, місцезнаходження: 75100, Херсонська область, Херсонський район, м. Олешки, вул. Героїв Рятувальників, буд. 30) про визнання права власності, -

встановив:

20 лютого 2026 року представник позивача через підсистему «Електронний суд» звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідача про визнання права власності, у якій просить визнати за позивачем право власності на жилий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 67,1 кв. м., жилою площею 45,6 кв.м.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції позовну заяву та протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.02.2026 року передано судді Булах Є.М. 23.02.2026 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви.

В зв`язку з особливостями роботи суду у воєнний час питання про відкриття провадження вирішується з урахуванням обсягу справ та навантаження суддів.

Рішенням ВРП від 30.05.2023 року № 566/0/15-23 змінено підсудність з 1 червня 2023 року територіальну підсудність судових справ:

Білозерського районного суду Херсонської області, Цюрупинського районного суду Херсонської області, Генічеського районного суду Херсонської області, Голопристанського районного суду Херсонської області, Новотроїцького районного суду Херсонської області Херсонському міському суду Херсонської області;

Датою початку процесуальної діяльності Херсонського апеляційного суду, Херсонського міського суду Херсонської області, Великоолександрівського, Нововоронцовського районних судів Херсонської області визначити 12 червня 2023 року.

Враховуючи Рішення ВРП про зміну підсудності з розгляду судових справ та приписи ст. 30 ЦПК України дана заява підсудна Херсонському міському суду Херсонської області

Розглянувши матеріали позовної заяви, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити між іншим: зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009р.«Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Всупереч вказаним вимогам, позивачем не заявляється позовних вимог до відповідача Олешківської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області, у зв`язку із чим не зрозуміло у чому саме полягає невизнання, порушення чи оспорювання права позивача саме цими відповідачами та і з врахуванням приписів ст. 392 ЦК України.

Стаття 392 ЦК України, у якій йдеться про визнання права власності, не породжує, а підтверджує наявне в позивача право власності, набуте раніше на законних підставах, у тому випадку, якщо саме відповідач не визнає, заперечує або оспорює наявне в позивача права власності, а також у разі втрати позивачем документа, який посвідчує його право власності.

За ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити між іншим виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За приписами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, ч. 2 ст. 78 ЦПК України встановлено, що обставини, які можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Всупереч вказаним вимогам цивільно-процесуального закону доказів на підтвердження невизнання саме відповідачем права власності позивача або доказів на підтвердження ухилення саме відповідача від здійснення дій пов`язаних із реєстрацією права власності суду не надано.

Крім того, за встановленими в ході перевірки відомостями Олешківська міська військова адміністрація, яка має на теперішній час знаходиться не на окупованій території, як стверджує позивач, а знаходиться на підконтрольній території України, що у свою чергу потребує узгодження із позицією позивача, щодо її розташування на тимчасово окупованій території.

За викладеними обставинами позивачем зазначається про руйнацію належного йому майна, однак доказів на підтвердження зазначеного не надається, зазначається про звернення до відповідного органу про здійснення реєстрації нерухомого майна, однак підстав відмови такого органу від видачі відповідних правовстановлюючих документів не надається і не заявляється клопотання у разі виникнення труднощів у його отриманні, про витребування доказів. Не заявлено клопотання і про витребування матеріалів інвентарної справи на домоволодіння, що за твердженням позивача було зареєстроване Херсонським міжміським бюро технічної інвентаризації.

Крім того, не конкретизовано і підстав позовних вимог за викладеними обставинами, у результаті чого не зрозуміло чи позивач позивається до суду з позовом про визнання права власності з підстав втрати правовстановлюючого документу чи з підстав не визнання відповідачем права власності позивача на належний йому спірний нерухомий об`єкт.

Також рекомендується надати позивачам відомості про наявність та/або відсутність зареєстрованих обтяжень щодо об`єкту нерухомості, а також відповідність характеристик об`єкту нерухомості зазначених у правовстановлюючих документах, позовних вимогах і дійсного майна та зазначити обставини із посиланням на докази можливості здійснення технічно-інвентарної оцінки об`єкту нерухомості станом на час звернення до суду із позовом, що є необхідним при встановленні обставин під час розгляду справ про визнання права власності.

Частиною першою ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до абз. 2 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2026 рік» та станом на 1 січня 2026 року становить 3328, 00 грн. Отже, за одну вимогу майнового характеру, сума судового збору становить не менше 1331,20 грн. (3328, 00 х 0.4) та не більше 16 640, 00 грн. (3328, 00 х 5).

Як встановлено судом, ціна позову, що зазначена позивачем становить 1 173 534,44 грн., тож сума судового збору з урахуванням встановленого законодавцем граничного розмірі становить 16 640,00 грн.

Позивач, звертаючись до суду із позовом відповідно до платіжної інструкції №619 від 16.02.2026 року сплатив суму судового збору у розмірі 8 177,07 грн., що не відповідає розміру встановленому ставками ЗУ «Про судовий збір».

Крім того, судом виявлено, що сплачений судовий збір за платіжною інструкцією №864 від 09.02.2025р. у розмірі 1 211,20 грн. не зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оскільки, перевіркою щодо зарахування судового збору встановлено, що судовий збір до спеціального фонду Державного бюджету України не зараховано, позивачу необхідно подати документ установи банку чи відділення зв`язку, яка прийняла платіж про сплату судового збору з відміткою про його зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Тож, з урахуванням сплаченого та підтвердженого судового збору у розмірі 8 177,07 грн. позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 8 462,93 грн.(16 640,00 8 177,07 грн), та надати суду документи на підтвердження означеного.

Крім того, до участі у справі позивачем не залучені особи, на права або обов`язки яких може вплинути рішення прийняте у даній справі.

Отже позивачу необхідно звернути увагу на зазначене та усунути вказані недоліки.

За викладених обставин позовна заява підлягає залишенню без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути вказані недоліки, та надати суду документи та докази, що усувають недоліки позовної заяви з урахуванням приписів ст. 177 ЦПК України.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) в інтересах якого діє представник за ордером адвокат Абрамов Максим Вікторович(РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: Одеська область, м. Одеса, вул.. Сегедська, буд. 18, офіс 321) до Олешківської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області(, місцезнаходження: 75100, Херсонська область, Херсонський район, м. Олешки, вул. Героїв Рятувальників, буд. 30) про визнання права власності залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу/представнику.

Надати позивачу/представнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах