Справа № 611/300/18
Провадження № 2-п/611/1/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року Барвінківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Коптєва Ю.А.,

за участі секретаря Ведмідь І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Барвінкове заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Барвінківського районного суду Харківської області від 16 квітня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Барвінківського районного суду Харківської області від 16 квітня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначив, що в порушення вимог ст.ст. 280, 283 ЦПК України, суд розглянув справу без його участі при відсутності відомостей про належне повідомлення про час і місце розгляду справи.

Ухвалою Барвінківського районного суду Харківської області від 11 листопада 2025 року прийнято до розгляду заяву.

У судове засідання представник заявника не з`явився, заявив клопотання про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без його участі.

Представник Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» в судове засідання не з`явився, клопотань не надав.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши матеріали цивільної справи, заяву про перегляд заочного рішення, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Для скасування заочного рішення суду необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача у судове засідання, а й те, що аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише при встановленні цих двох умов у суду є підстави для скасування заочного рішення суду.

Таким чином, з урахуванням того, що підставою для скасування заочного рішення може бути тільки наявність одночасно усіх умов, встановлених ч.1 ст. 288 ЦПК України, а саме: доведеність обставин, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що дійсно в зв`язку з виїздом та постійним проживанням в м.Кам`янське, відповідач не отримувала судових повісток про виклик до суду, не знала про розгляд справи судом, та не отримувала копії позовної заяви та копії судового рішення по справі, про що свідчить копія Акту № 145 від 19.04.2017 року.

Одночасно суд ураховує пояснення представника заявника, в яких останній заперечує проти задоволення вимог позивача в повному обсязі.

Законодавець передбачив право осіб, які беруть участь у справі, брати участь у судових засіданнях, а також гарантії реалізації цього права. Це право витікає з вимог таких принципів цивільного судочинства, як змагальність, диспозитивність, процесуальна рівноправність сторін, демократизм, законність тощо.

Відповідно до ст.1 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

В силу ст.13 розділу І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами цієї статті є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Так, у справі Delcourt v. Belgium, Європейський суд з прав людини зазначив, що „у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".

У справі Bellet у. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У відповідності до п. 2 ч. 3ст. 287 ЦПК України, суд у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що є всі підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Керуючись ст.ст. 258, 260, 280, 284, 287-288, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Барвінківського районного суду Харківської області від 16 квітня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, задовольнити.

Скасувати заочне рішення Барвінківського районного суду Харківської області від 16 квітня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в приміщенні Барвінківського районного суду Харківської області на 14 годину 00 хвилин 09 квітня 2026 року.

Надати відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для подання заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Запропонувати відповідачу в п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали надіслати до суду відзив на позовну заяву, всі докази, що обґрунтовують заперечення проти позову, а також заяви про виклик свідків.

Роз`яснити відповідачу, що, відповідно до ч. ч. 4-8 ст. 178 ЦПК України, копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) ним одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву слід додати:

1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

До відзиву, підписаного представником відповідача, слід додати довіреность чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд буде вирішувати справу за наявними матеріалами.

Роз`яснити, що позивач має право подати до суду відповідь на відзив протягом десяти днів з дня отримання відзиву, а відповідач заперечення щодо відповіді на відзив протягом десяти днів з дня отримання відповіді на відзив із додержанням вимог щодо надіслання (надання) копій відповіді на відзив, заперечень та доданих до них документів іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Копії ухвали, позовної заяви та доданих документів надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.А. Коптєв