Справа № 139/861/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року селище Муровані Курилівці

Мурованокуриловецький районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді Коломійцевої В.І.,

за участі секретаря судових засідань Кагляк С.А.,

розглянувши в підготовчому засіданні в селищі Муровані Курилівці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мурованокуриловецької селищної ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через свого представника адвоката Сердечнюк М.В. (повноваження на а.с.3) звернувся до Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області із позовною заявою до Мурованокуриловецької селищної ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дядько ОСОБА_2 , який був зареєстрований та проживав в с.Курашівці Мурованокуриловецького (тепер Могилів-Подільського) району Вінницької області. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, в тому числі на земельну ділянку площею 1,7026 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :06:001:0059, яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_3 . За життя спадкодавцем заповіту складено не було, а спадкоємців першої черги за законом у нього не було. ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за законом після смерті спадкодавця як його племінник, інші спадкоємці відсутні. У встановлений законом шестимісячний строк ОСОБА_1 з поважних причин не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з хворобою. У зв`язку з цим, нотаріусом відмовлено йому у видачі свідоцтва про право на спадщину. Оскільки іншого способу захисту своїх прав позивач не має, тому звернувся до суду з даним позовом. Просив надати йому додатковий строк, в три місяці, для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини.

Ухвалою від 17.12.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 14.01.2026.

14.01.2026 та 27.01.2026 підготовче судове засідання відкладено: перше у зв`язку з ненадходженням витребуваних доказів, друге за клопотанням представника позивача.

Позивач на підготовче судове засідання не з`явився, його представник, адвокат Сердечнюк М.В., 09.02.2026 через підсистему «Електронний суд» подала заяву, в якій просила розгляд справи здійснити за її відсутності та за відсутності позивача (а.с.4243).

Відповідач копію ухвали від 17.12.2025 та доданих до неї матеріалів отримав 22.12.2025 року, відзиву до суду не направив. Його представник в підготовче засідання не з`явився, ще 13.01.2026 надіслав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає, не заперечує щодо їх задоволення (а.с.24).

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ч.ч. 3-4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи зазначені вище положення, а також те, що сторони скористались своїм правом, врегульованим ч. 3 ст. 211 ЦПК України, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному підготовчому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд приходить до висновку про задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в с.Курашівці Могилів-Подільського району Вінницької області померла ОСОБА_3 (зворот а.с.8).

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, яке складається із земельної ділянки площею 1,7026 га з цільовим призначеннямдля ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Курашовецької сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Курашівці Могилів-Подільського району Вінницької області помер ОСОБА_2 , який за життя прийняв спадщину після смерті матері, оскільки проживав та був зареєстрований з померлою за однією адресою по АДРЕСА_1 (а.с.8, зворот а.с.11). Відомостей про складання ним заповіту не встановлено.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб -спадкоємців.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. (ст. 1223 ЦК України).

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1262 ЦК України передбачено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно ч. 3 ст. 1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Як вбачається із копії Свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_1 від 16.06.1988 року, його батьком є ОСОБА_4 (зворот а.с.6).

Згідно копії Свідоцтва про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_2 від 22.02.1960 матір`ю ОСОБА_4 є ОСОБА_3 (а.с.15).

Із копії Свідоцтва про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_3 від 13.02.1989 вбачається, що батьком ОСОБА_2 є ОСОБА_5 , а матір`ю ОСОБА_3 (зворот а.с.7).

Враховуючи наведене, спадкодавець ОСОБА_2 є братом ОСОБА_4 і відповідно дядьком позивача ОСОБА_1 .

Відповідно до копії Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 07.09.2022 року батько позивача ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.7).

Таким чином, відповідно до ч. 3 ст. 1266 ЦК України, позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_2 за правом представлення - спадкує ту частку спадщини, яка належала б за законом його батькові ОСОБА_4 , якби він був живим на час відкриття спадщини, та який є рідним братом спадкодавця.

Згідно довідки старости Курашовецького старостинського округу №10/292 від 04.12.2023 вбачається, що на день смерті з померлим ОСОБА_6 ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.с.12).

З інформації нотаріуса від 08.01.2026 року за №4/01-16 вбачається, що спадкова справа щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась (а.с. 33).

Разом з тим, приватним нотаріусом Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Кравець С.В. 17.04.2024 рокупозивачу відмовлено в прийнятті його заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , в зв`язку з пропуском ним строку для її прийняття (а.с.10).

Згідно з положеннями ст.ст. 1269, 1270 ЦК України (в редакції чинній на час відкриття спадщини 27.10.2022), спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено судом, у шестимісячний строк позивач ОСОБА_1 не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки він з 25 квітня 2023 року по 01 травня 2023 року хворів, що підтверджується довідкою КНП «Могилів-Подільський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Могилів-Подільської міської ради від 01 травня 2023 року (а.с.11). Лікування та обстеження в стаціонарі перешкоджали своєчасному оформленню спадкових прав на спадщину, відкриту після смерті його дядька.

Вказані обставини свідчать про поважність пропуску позивачем строків звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 , своєчасно не прийняв спадщину з поважних причин, а тому, враховуючи те, що відповідач позов визнав повністю, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, ОСОБА_1 можна визначити додатковий строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , терміном три місяці з дня вступу рішення в законну силу.

Відповідно до ч. 1 п.п. 2, 5, 6 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Приймаючи дане рішення, суд керується також принципом «пропорційності», який тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Суд, при винесенні даного рішення, враховує застосовуваний ним захід та переслідувану мету, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Щодо вирішення питання про судові витрати, суд виходить з наступного.

Позивачем при зверненні до суду з даним позовом було сплачено судовий збір в сумі 1211 грн. 20 коп. (а.с. 4).

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Разом з тим, позивачем не заявлялося жодних клопотань про повернення половини сплаченого ним судового збору, у зв`язку з визнанням відповідачем позову.

Доказів понесення будь-яких витрат відповідачем при розгляді даної справи суду надано не було.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 10, 12, 13, 81, 89, 263 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці, для подання ним заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Мурованокуриловецька селищна рада Вінницької області, , місцезнаходження: вул. Соборна, 45, с-ще Муровані Кирилівці, Могилів-Подільський район, Вінницька область.

Суддя: