ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/580/26
У Х В А Л А

06 березня 2026 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Приходько Л. А.,

суддів: Бездрабко В. О.,

Радченка С. В..

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Корнелюка Вадима Васильовича на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 22 вересня 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

22 вересня 2025року Херсонський міський суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, на яке представник ОСОБА_1 адвокат Корнелюк В.В. через підсистему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу оформлену з порушенням вимог встановлених статтею 356 ЦПК України.

У зв`язку із чим ухвалою Херсонського апеляційного суду від 27 лютого 2026 року апеляційну скаргу залишено без руху із наданням скаржникові строку для надання оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору в сумі 3633 гривні 60 копійок. Скаржнику надано передбачений ЦПК України строк (п`ять днів) для усунення зазначених в ухвалі недоліків та роз`яснено, що невиконання вимог ухвали є підставою для визнання апеляційної скарги неподаною та її повернення.

Копія ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху отримана представником скаржника 01 березня 2026 року (12:57:04) в електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд», що підтверджується довідкою про доставку електронного документа до електронного кабінету.

04 березня 2026 року через підсистему «Електронний суд» представник ОСОБА_1 адвокат Корнелюк В.В. звернувся до суду з заявою в якій просив відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, посилаючись на його майновий стан. Зазначивши, що у зв`язку з тим, що м. Херсон перебував в окупації, після звільнення з окупації багато осіб виїхало на заробітки за кордон в тому числі і відповідач, які в даний час знаходиться у скрутному фінансовому становищі, що є загальновідомим фактом та не є предметом доказування.

На думку заявника, зазначені обставини є об`єктивними, узв`язку з чим просить відстрочити сплату судового збору до моменту винесення рішення у справі.

Перевіривши доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд вважає, що у задоволенні означеного клопотання слід відмовити з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Такий порядок визначений статтею 8 Закону України «Про судовий збір», з послідуючими змінами, відповідно до положень якої суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за певних умов.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

За приписами частини 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином у клопотанні про відстрочення сплати судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Тобто, основним у вирішенні питання про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору є встановлення майнового стану сторони, яка заявила відповідне клопотання. Дані обставини встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), що видається органами Пенсійного фонду України, та/або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору апелянтом не надано жодного доказу на підтвердження того, що його майновий стан на день звернення з апеляційною скаргою перешкоджав сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Зважаючи на те, що апелянтом не надано суду належних та достатніх доказів про суми свого доходу, апеляційний суд позбавлений можливості вирішити питання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, а тому не може задовольнити відповідне клопотання апелянта.

Враховуючи зазначене підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Як зазначалось вище, ухвалою суду апеляційної інстанції від 27 лютого 2026 року визначено строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання ухвали, але протягом встановлено судом строку недоліки апеляційної скарги не усунуто.

Оскільки ОСОБА_1 не звільняється від сплати судового збору за подання до суду апеляційної скарги, то він зобов`язаний сплатити судовий збір у розмірі ставки, визначеної відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір»

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина 1 стаття 126, частина 2 статті 127 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_1 процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги зазначені в ухвалі Херсонського апеляційного суду від 27 лютого 2026 року, а саме для сплати судового збору у розмірі 3633 гривні 60 копійок до трьох днів з дня отримання цієї ухвали.

Керуючись статтями 126, 127 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволені клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Корнелюка Вадима Васильовича про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Подовжити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків апеляційної скарги до трьох днів з дня отримання цієї ухвали і роз`яснити, що у разі невиконання зазначених вимог у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Л. А. Приходько

Судді: В. О. Бездрабко

С. В. Радченко