Номер провадження 2/754/5337/26
РІШЕННЯ

Іменем України

05 березня 2026 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засіданні Гуцул Д.Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

Стислий виклад позицій сторін

Позивач у позовній заяві (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог та уточненого розрахунку) просить стягнути з Відповідачів солідарно заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 195830,60 грн станом на 31.07.2025, що складається з наступних категорій:

1.Заборгованість за послуги, спожиті до 01.05.2018:

Централізованого опалення: 8476,75 грн. Інфляційна складова: 1449,51 грн. Три відсотки річних: 381,11 грн.

Централізованого гарячого водопостачання: 11141,03 грн. Інфляційна складова: 1905,13 грн. Три відсотки річних: 500,92 грн.

2. Заборгованість за послуги, спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021:

Централізованого опалення: 21041,25 грн. Інфляційна складова: 3598,07 грн. Три відсотки річних: 945,95 грн.

Централізоване постачання гарячої води: 50115,81 грн. Інфляційна складова: 8569,81 грн. Три відсотки річних: 2253,11 грн.

3. Заборгованість за послуги, спожиті з 01.11.2021:

Постачання теплої енергії: 27131,64 грн. Інфляційна складова: 3726,57 грн. Три відсотки річних: 982,28 грн. Пеня: 1195,09 грн.

Постачання гарячої води: 41191,34 грн. Інфляційна складова: 5454,52 грн. Три відсотки річних: 1422,09 грн. Пеня: 1730,19 грн.

4. Заборгованість за абонентське обслуговування послуг:

Постачання теплої енергії: 1517,13 грн; Постачання гарячої води: 785,32 грн.

5. Заборгованість з обслуговування вузла комерційного обліку:

Постачання теплової енергії 315,98 грн.

Також Позивач просив покласти на Відповідачів судовий збір у сумі 4294,76 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачі, будучи споживачами послуг централізованого опалення та гарячого водопостачання, що надаються Позивачем за адресою: АДРЕСА_1 , не виконали своїх зобов`язань з оплати за спожиті послуги. Тому вони, як дієздатні особами, що проживають та/або зареєстровані за вказаною адресою, відповідають солідарно за накопичену заборгованість з оплати житлово-комунальних послуг.

Позивач у позовній заяві просив розглянути справу за наявними матеріалами справи без участі представника. Представник Позивача подав новий розрахунок заборгованості щодо внескіів за обслугоування (ВКО ЦО тв ВКО ПГВ) та заяву про уточнення позовних вимог, в якій зазначив про помилковість включення у розрахунок заборгованість за обслуговування вузла комерційного обліку постачання гарячої води у розмірі 90803,02 грн.

Суд прийняв таку заяву, визначив, що нова ціна позову становить 195 830,60 грн.

11.02.2025 Відповідачка, ОСОБА_2 , подала заяву про визнання позову та розстрочення виконання рішення. Також вона надала докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 померла.

УСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ, ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ЇХ ОЦІНКА

Відповідно до витягу з територіальної громади м. Києва у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані, зокрема, такі повнолітні особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (надалі - Споживачі).

Відповідачка, ОСОБА_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про смерть від 17.04.2017 серія НОМЕР_1 ), тобто до подання цього позову, тому у частині вимог до неї слід закрити провадження у справі.

Позивач у справі надає послуги з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, які належать до житлово-комунальних послуг відповідно до пункту другого частини першої статті 5 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 9 листопада 2017 року № 2189-VIII (надалі - Закон про ЖКП). Послуга з постачання гарячої води, а в опалювальний період -послуга з постачання теплової енергії для потреб опалення згідно з умовами договору, що укладається відповідно до типових індивідуальних договорів про надання послуги за правилами статей 13 і 14 Закону про ЖКП.

Послуга надається споживачу згідно з умовами типового договору про надання послуги Зокрема, Типовий індивідуальний договір про надання послуги з постачання теплової енергії та Типовий індивідуальний договір про надання послуги з постачання гарячої затверджені постановами Кабінету Міністрів України, про що Позивач повідомив на власному веб - сайті https://kte.kmda.gov.ua/ukladannya-dogovoru-z-kp-kyyivteploen/. Ці договори є публічними договорами приєднання.

Зокрема, з 01.05.2018 до 31.10.2021 КП "Київтеплоенерго" було виконавцем послуг з централізованого опалення та з централізованого постачання гарячої води (послуги з ЦО/ЦПГВ), а з 01.11.2021, у зв`язку із зміною законодавства, Позивач є виконавцем послуг постачання теплової енергії та з постачання гарячої води (послуги з ТЕ/ПГВ).

КП "Київтеплоенерго" також є правонаступником ПАТ "Київенерго" щодо права вимоги заборгованості за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання, надані до 01.05.2018 року. Відповідно до умов договору цесії та типового договору про надання послуг, затвердженого постановою КМУ №630, КП "Київтеплоенерго" має право вимагати від споживачів у цій справі сплати заборгованості за опалення та централізваного водопостачання.

Відповідачі у справі є індивідуальними споживачами, які отримують житлово-комунальну послугу для власних потреб відповідно до умов цих типових договорів (пункт 6 частини першої статті 1 Закону про ЖКП).

Вони, як індивідуальні споживачі, зобов`язані здійснювати оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором, і не звільняються від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Вона мають обов`язок оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами - не пізніше останнього дня місяця, що настає за розрахунковим періодом, тобто у строки, встановлені у пункті 34 договорів (пункт 5 частини другої статті 7, частина перша статті 9 Закону про ЖКП).

Солідарний обов`язок виникає у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. У разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо (стаття 541, частина перша статті 542 ЦК України).

У контексті житлово-комунальних послуг, Відповідачі мають солідарний обов`язок, встановлений частиною третьою статті 9 Закону про ЖКП, яка визначає, що дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

Також згідно з частиною другою статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення. Відповідно до статті 26 Закону про ЖКП у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу.

Отже, у спірних правовідносинах дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі, несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Наявність факту проживання та/або реєстрації особи у житловому приміщенні споживача є підставою для виникнення солідарної відповідальності. У такому разі надавач житлово-комунальних послуг має право вимагати виконання зобов`язання: частково або в повному обсязі від усіх боржників разом; або від будь-кого з них окремо (наприклад, від одного зареєстрованого чи проживаючого). У разі виникнення у споживача заборгованості за спожиту послугу він на вимогу надавача житлово-комунальних послуг має сплатити суму у боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, пені.

Станом на 31.07.2025 у Відповідачів виникла заборгованість за житлово-комунальними послугами становить 195830,60 грн. Ця сума включає як основну суму заборгованості за надані послуги, що становить 161 721,25 грн, а також нараховані 3 % - 6 485,46 грн, інфляційні втрати - 24 703,61 грн за період з 01.02.2024 - 31.07.2025, пеню - 2920,28 грн за період 01.02.2024 - 31.07.2025.

Водночас Суд бере лдо увагм те, що Відповідач, ОСОБА_3 , перебуває на військовій службі (довідка від 19.12.2024 № 3520).

Частиною п`ятнадцятою статті 14 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (1) військовослужбовцям, які були призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або (2) на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період на весь час їх призову, а також їх дружинам (чоловікам), а також (3) іншим військовослужбовцям, під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України, їх дружинам (чоловікам) - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (жилого будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля, а також крім кредитних договорів щодо придбання та встановлення фотоелектричних модулів та/або вітрових електроустановок разом із гібридними інверторами та установками зберігання енергії, проценти за якими можуть бути погашені чи компенсовані за рахунок третіх осіб або держави.

Ця норма є самостійною і будь-якого посилання про можливість застосування вказаного пункту лише при наявності у військовослужбовця відповідного статусу (учасника бойових дій) закон не передбачає. Крім цього, дія зазначеної норми поширюється на всіх військовослужбовців без виключення. Вказані правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2018 року у справі № 522/12270/15-ц (провадження № 61-21025св18), від 18 січня 2023 року у справі № 642/548/21 (провадження № 61-9565св22), від 14 травня 2021 року у справі № 502/1438/18 (провадження № 61-10659св20).

Таким чином, на військовослужбовців, які були призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, поширюються пільги, передбачені частиною п`ятнадцятою статті 14 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", а саме останні звільнені від нарахування і сплати штрафних санкцій та пені за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями (включаючи заборгованість за житлово-комунальні послуги),

ОСОБА_3 перебуває на військовій службі, тому на нього поширюється дія вказаної норми.

За наведених обставин, за висновком суду пеня, нарахована за прострочення виконання зобов`язань з оплати житлово-комунальних послуг, не підлягає нарахуванню та стягненню. Позивач заявив вимоги про солідарне стягнення заборгованості, тому у стягненні пені слід відмовити щодо обох Відповідачів, оскільки у випадку солідарного стягнення заборгованості, звільнення одного із солідарних боржників, на якого поширюється дія частини п`ятнадцятої статті 14 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", від нарахування та сплати пені, унеможливлює стягнення цієї ж пені з іншого солідарного боржника.

Відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (частини перша, четверта статті 206 ЦПК України).

Відповідачка, ОСОБА_2 , визнала позов.

У постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 вересня 2020 року у справі № 572/2515/15-ц (провадження № 61-1051св17) роз`яснив, що "відповідно до частини четвертої статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Таким чином, суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи. Тобто повинно мати місце не лише визнання позову, а й законні підстави для задоволення позову".

Таким чином, позов підлягає задоволенню в частині стягнення з відповідачів солідарно основної заборгованості, 3% річних та інфляційних втрат на суму 192 910,32 грн, а у стягненні пені у розмірі 2 920,28 грн слід відмовити.

Щодо клопотання про надання розстрочення виконання рішення Суд виходить з такого.

Відповідачка просить розстрочити виконання рішення на 12 місяців, посилаючись на те, що відповідачі мають намір добросовісно виконати рішення суду, але не мають можливості виконати рішення суду повністю, оскільки родина має фінансові труднощі. Зокрема, Відповідачка має проблеми зі здоров`ям, не працює, отримує маленький дохід, а син, ОСОБА_3 , перебуває на військовій службі.

Суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, про що зазначає в резолютивній частині рішенні (пункт 2 частини сьомої статті 265, частина перша статті 267 ЦПК України).

Стаття 265 ЦПК України не містить окремо визначені підстави для розстрочення виконання рішення суду, тому застосовуються положення статті 435 цього Кодексу.

Так, підставою для розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (частина третя та четверта статті 435 ЦПК України).

Розстрочка виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення (частина п`ята статті 435 ЦПК України).

Суд, беручи до уваги обставини платоспроможності Відповідачів, соціальний аспект та ті, виклики, що постали перед українським суспільством внаслідок повномасштабного вторгнення російської федерації, що призвело до значного погіршення матеріального становища більшості громадян, у тому числі й Відповідачів, вирішив розстрочити виконання судового рішення за клопотанням Відповідачки на максимально можливий строк.

Суд бере до уваги, що Позивач має право на негайне та повне виконання судового рішення. Водночас Суд переконаний, що розстрочка виконання стане значним стимулом для Відповідачів добровільно виконати свої зобов`язання, що забезпечить задоволення вимог Позивача без понесення додаткових витрат, пов`язаних з примусовим виконанням судового рішення. Таке рішення відповідає головному завданню цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими міркуваннями - забезпечити ефективний захист порушених прав та інтересів, мінімізуючи витрати для обох сторін та забезпечуючи розумний строк розгляду справи.

Розподіл судових витрат

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі часткового задоволення позову також покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина перша, пункт 3 перший частини другої статті 141 ЦПК України).

Позивач сплатив судовий збір 4294.76 грн. Позивач зменшив позовні вимоги до 195830,60 грн (нова ціна позову), тому зайво сплачеий судовий збір у розмірі 1266,76 грн післягає поверненню Позивачу.

Відповідно до нової ціни порзову, належна сума судового збору становить 3028,00 грн.

Відповідачка визнала позов, тому Суд, керуючись статтями 141 та 142 ЦПК України, розподіляє судові витрати таким чином: 50% судового збору, що підлягав сплаті Позивачу при поданні позову, стягується з Відповідачів, а решта 50% - повертається Позивачу з державного бюджету.

Цивільне процесуальне законодавство України не передбачає солідарного стягнення судових витрат, тому сума судового збору, сплачена Позивачем, буде стягнута з кожного з Відповідачів порівну як компенсація судових витрат.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, Суд -

УХВАЛИВ:

Позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 192 910,32 грн грн, розстрочивши виконання рішення суду терміном на 12 місяців, а саме: на боржників покладається обов`язок здійснити виплати на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" у розмірі 16075,86 грн щомісячно протягом 12 місяців. Кожен платіж повинен бути внесений до 20 дня відповідного календарного місяця, починаючи з квітня 2026 року.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" судовий збір у розмірі 757,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" судовий збір у розмірі 757,00 грн.

Повернути з державного бюджету Комунальному підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" судовий збір у розмірі 2780,76 грн.

Провадження у справі щодо ОСОБА_1 закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду безпосередньо протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Позивач (Стягувач) Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" (адреса: вул. Площа І. Франка, 5, м. Київ; )

Відповідач (Боржник) ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 )

Відповідач (Боржник) ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_3 )

Суд підписує повне рішення без його проголошення. Судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частини четверта та п`ята статті 268 ЦПК України) - 05 березня 2026 року

Суддя Інна КОВАЛЕНКО