Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа №348/2373/21

13 лютого 2026 року м.Надвірна

Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області

в складі головуючого-судді: Міськевич О.Я.

з участю секретаря судового засідання: Скоблей О.В.

представника позивача: Марчук М.І.

представника відповідача ОСОБА_1 : ОСОБА_2

представника відповідача

Держ. інспекції архітектури: Глембоцької О.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Надвірнянського районного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Державної інспекції архітектури та містобудування України, про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та приведення будинку до попереднього стану, скасування декларацій про готовність до експлуатації об`єкта та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , Державної інспекції архітектури та містобудування України, про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та приведення будинку до попереднього стану,скасування декларацій про готовність до експлуатації об`єкта,скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень.

В обгрунтування позовних вимог посилається на те, що він є орендарем земельної ділянки площею 0,0206 га, кадастровим номером :07:001:0436, а також власником магазину - приміщення № 2 (на першому та другому поверсі)буд. АДРЕСА_1 ,.

Власником приміщення №1 у цьому ж будинку є ОСОБА_4 , якому управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області зареєструвало повідомлення про початок виконання будівельних робіт з реконструкції приміщенняАДРЕСА_2 № ІФ 70 від 08.07.2021р.,яке розташоване у тому ж будинку, що й належне позивачу приміщення магазину.

Позивач зазначав, що оскільки він є співвласником частини горища в будинку, дії відповідача по влаштуванню додаткового поверху за рахунок приміщення горища є незаконними тому, що дозволу на реконструкцію він не надавав. Інформація, яка зазначена ОСОБА_1 у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, є недостовірною. Так, у повідомленні вказано, що будівельні роботи полягають у реконструкції магазину без зміни зовнішньої конфігурації фундаментів приміщення, хоча насправді проводиться надбудова. Невірне зазначення назви об`єкта будівництва дало відповідачу можливість зареєструвати повідомлення про початок виконання будівельних робіт без отримання ним містобудівних умов та обмежень, які є необхідними для здійснення таких робіт.

Вказував, що на даху будинку виконуються роботи з улаштування газоблочних стін, бетонних колон квадратного перерізу та горизонтальних балок, тому реконструкція приміщення будинку поАДРЕСА_1 передбачає зміну розмірів та функціонального призначення горища, а здійснення надбудови шляхом зведення стін з влаштованими у них вікнами свідчить про зміну його геометричних параметрів та цільового призначення. Відтак, проведення реконструкції без отримання містобудівних умов та обмежень, на його думку, є незаконним.

Позивач зазначив, що облаштування ОСОБА_1 мансардного поверху за рахунок горища порушує його право на вільний доступ до горища над належним йому приміщенням, а також до електромереж будинку. Вказана реконструкція змінює приміщення загального користування та опорні конструкції, що несе загрозу пошкодженню будинку та його руйнуванню.

Також посилається на те, що спірна надбудова ОСОБА_1 порушує його права, оскільки здійснена на земельній ділянці, яка перебуває у нього в оренді. При цьому відповідач розпочав будівельні роботи по спорудженню додаткового поверху на земельній ділянці, що перебуває у його користуванні. Він, як землекористувач, заперечує проти незаконного будівництва. Споруджена відповідачем надбудова є самочинним будівництвом та реконструкцією цілого будинку, яке здійснюється під виглядом реконструкції приміщення №1, а відтак, проведення таких робіт порушує законодавство.

Крім того стверджує , що надбудова здійснена за рахунок горища, яке є спільною власністю всіх власників приміщень у цьому будинку без його згоди. Він не надавав дозволу ОСОБА_1 на надбудову нежитлового приміщення, а, тим більше, за рахунок горища. Зазначає, що горище є приналежністю будинку та неподільною з будинком річчю, використовується для забезпечення потреб власників, а тому володіння і користування горищем повинно проводитись за згодою всіх співвласників. Відповідний дозвіл був наданий на реконструкцію належного відповідачу нежитлового приміщення в існуючих межах.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_3 просив суд скасувати реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 08 липня 2021 року з реєстраційним номером ІФ0 та зобов`язати ОСОБА_3 усунути перешкоди у користуванні горищним приміщенням житлового будинку АДРЕСА_1 шляхом знесення самочинно збудованого поверху та приведення будинку до попереднього стану, який існував до реконструкції.

В подальшому представник позивача збільшила позовні вимоги та обгрунтувала збільшення позовних вимог тим, що під час розгляду справи увідповідь на запит Державна інспекція архітектури та містобудування України надала інформацію про наявність у реєстрі інформації про реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта за № ІУ60 від 17.11.2022р. стосовно об`єкта будівництва «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 .А також про наявність у реєстрі інформації про реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта за № ІУ 08 від 23.11.2022р. стосовно об`єкта будівництва «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 .

З наведеного вбачається, що незважаючи на існування заборони суду на виконання будівельних робіт на вказаному об`єкті ОСОБА_1 впродовж слухання справи в суді продовжував виконувати будівельні роботи та завершив будівництво спірного об`єкту.

З огляду на це, задля захисту прав та законних інтересів позивача необхідним є скасування декларацій про готовність до експлуатації спірного об`єкта будівництва «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 .

Зважаючи на те, що справа розглядається з 2021 року, а інформація про реєстрацію декларацій про готовність до експлуатації спірного об`єкта будівництва отримана після закриття підготовчого провадження, з метою процесуальної економії часу та недопущення необхідності ініціювання ще одного судового процесу необхідним є доповнення позовних вимог новими вимогами щодо скасування: декларації про готовність до експлуатації об`єкта за № ІУ60 від 17.11.2022р. стосовно об`єкта будівництва «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 ; декларації про готовність до експлуатації об`єкта за № ІУ 08 від 23.11.2022р. стосовно об`єкта будівництва «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 . Просить позов задовільнити повністю.

Короткий зміст відзиву ОСОБА_1 .

Позовні вимоги ОСОБА_3 відповідач не визнає та вважає їх незаконними та необгрунтованими, у зв`язку з чим не підлягають задоволенню. Свої заперечення обґрунтовує наступним. Щодо суті позовних вимог зазначає, що позивач звернувся до суду з позовними вимогами про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та приведення будинку до попереднього стану. Позивач та його представник доводи позовної заяви обґрунтовували тим, що приміщення позивача доступу до горища немає. Попередньо висота горища була більше 170 см. Позивачу на праві власності належать приміщення на І та ІІ поверхах будівлі. Земля під приміщенням позивача в оренді з 2013 року. Вказали, що позивач дав згоду відповідачу на реконструкцію в приміщенні, а не на надбудову чи добудову. Документів про наявність горища та підвалу не мають, однак це вбачається з фотографій. Окрім того стороною позивача посилалось на те, що містобудівні умови ніхто не отримував. У спірному приміщенні відсутній доступ до комунікацій. Все що надбудовано здійснюється на горищі, яке є місцем загального користування. Реконструкція - це додаткове навантаження на фундамент будинку і є ризик руйнування майна позивача. Вказали, що позивач позбавлений права користуватися своїм майном, а також не може користуватися повітряним простором над земельною ділянкою, яку він орендує. Крім того згідно з повідомленням про початок виконання будівельних робіт реєстраційний номер ІФ70: статус реєстрації: внесено відомості до системи; дата реєстрації: 08.07.2021; орган, що видав: Управління Державної архітектурно-будівельної інспекцїї в Івано-Франківській області; назва об`єкта: реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_3 ; клас наслідків СС1; містобудівні умови не надаються; відсутній документ на земельну ділянку. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 26.10.2021, індексний номер документа 281320821, щодо нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 : приміщення №2, площею 153 кв.м, належить на праві власності позивачу ОСОБА_3 ; приміщення №3, площею 225,4 кв.м, належить на праві власностіТОВ «Прикарпатсервіс», приміщення №1, площею 288,5 кв.м, належить на праві власності: 23/100 частки - ОСОБА_5 , 58/100 частки - відповідачу ОСОБА_6 , 19/100 частки - ОСОБА_7 . Зазначає, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права земельна ділянка з кадастровим номером :07:001:0436 площею 0,0206 га на підставі договору оренди землі № 04-02/20 від 27.02.2020 перебуває в оренді позивача ОСОБА_3 до 27.02.2025, з правом пролонгації. Також посилається на те, що згідно з відповіддю Надвірнянської міської ради Івано-Франківської області від 11.10.2021 № П/1302 щодо законності проведення реконструкції будівлі АДРЕСА_1 ОСОБА_1 - містобудівні умови на дану реконструкцію не надаються, відповідачем виготовлена проектна документація з проходженням експертизи, а також проведена експертиза технічного стану даної будівлі з відповідним позитивним висновком, зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на реконструкцію іпримпцення №1. Згідно зі звітом №25/02-21 про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій об`єкта реконструкція магазину на АДРЕСА_1 . Загальний стан існуючої будівлі магазину - добрий. Технічний стан фундаментів - нормальний. Дах односкатний, стан даху - задовільний, стан покрівлі - задовільний. З огляду на те, що навантаження на фундамент і каркас будинку менший від розрахункових, реконструкція будівлі магазину на АДРЕСА_1 - можлива. Надано рекомендації: стіни, перегородки, інші конструкції та конструктиви передбачити з облегшених матеріалів без збільшення допустимого навантаження на основні несучі конструкції, всі дерев`яні конструкції обробити біовогнезахистом. Такожзазначає, що відповідно до експертного звіту (позитивний) № 15/585-06/21/А щодо розгляду проектної документації на будівництво в частині міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва за робочим проектом: «Реконструкція магазин без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення №1 на АДРЕСА_1 » встановлено, що проектна документація розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотриманням вимог до міцності надійності та довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, в тому числі щодо доступності осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення; санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, пожежної безпеки, техногенної безпеки, енергозбереження, охорони праці і може бути затверджена (схвалена) в установленому порядку.Звертає увагу що згідно з листом Надвірнянської міської ради Управління архітектури та містобудування, ОСОБА_1 роз`яснено, що для об`єкта «реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення иа АДРЕСА_1 », згідно з пунктом 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких МУО не надаються, затвердженого наказом Мінрегіону від 06.11.2017 №289, видача містобудівних умов та обмежень не передбачена. Крім того зазначає, що відповідно до заяви від 06.04.2021, підписи заявників на якій засвідчені приватним нотаріусом Надвірнянського районного нотаріального округу Шушкевич С.М., зареєстровано в реєстрі за № 403, 404, 405, 406, громадяни ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 незаперечують проти реконструкції, що включає в себе добудову та перебудову нежитлового приміщення 1 (один), загальною площею 166,3 кв.м. на АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_1 , оскільки вони є власниками сусідніх нежитлових приміщень, які знаходяться на АДРЕСА_1 . Посилається на частинучетверту статті 34 цього Закону № 3038-VI встановлено, що реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Аналогачне положення міститься у п. 7 Порядку 466, в примітках до Повідомлення про початок виконання будівельних робіт для СС1 та до Декларації про готовність об`єкта, що належить до об`єктів з незначними наслідками. Також посилається на те, що в будівлі горища не було. У найвищій точці піддашшя було 80 см в висоту, це висота не для горища. Дах односкатний, а отже піддашшя зменшувалося у висоті в сторону приміщень позивача. У найнижчій точці піддашшя мало висоту 40-50 см. Проект реконструкції розроблявся ФОП ОСОБА_9 виключно після висновку експерта. Якщо б назва не відповідала фактичному об`єкту і роботам, які плануються, то її треба було змінити, однак у даній справі назва відповідає проекту.Також звертає увагу суду, що Верховний Суд застосовує норми місто будівного законодавства, які не регулюють спірні правовідносини їв даній справі, а саме норми Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки» (втратив чинність). Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207. Так відповідно до матеріалів справи (інформація з Державного реєстру речових прав, матеріали технічної інвентаризації) будівля по АДРЕСА_1 є громадською будівлею, до складу якої не входять об`єкти житлової нерухомості. Пунктом 3.3 ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення» визначено, що громадські будинки та споруди - будинки і приміщення, які призначені для розміщення закладів, підприємств, організацій, які надають послуги фізичним особам (населенню) або юридичним особам (громаді та державі). В свою чергу Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку та дохідні нормативно-правові акти визначають особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулює правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління. Отже зазначені норми законодавства не регулюють правові відносини, які виникають у зв`язку правом власності об`єктів нежитлової нерухомості у громадських будівлях. Просить ухвалити рішення, яким в позові ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Державної інспекції архітектури та містобудування України про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та приведення будинку до попереднього стану, скасування декларацій про готовність до експлуатації об`єкта та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень - відмовити.

Короткий зміст відзиву Державної інспекції архітектури та містобудування України: (з урахуванням Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08.02.2023).

Враховуючи викладене, ДІАМ вважає за необхідне надати відзив на позовну заяву з врахуванням Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08.02.2023.

Заперечують проти задоволення позову у частині вимог до ДІАМ, вважають позов необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Щодо підстав скасування рішення уповноваженого органу державного архітектурно-будівельного контролю. Так відповідно положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів; використовують відомості електронної системи.

Відповідно до положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015р. № 698 (далі Постанова № 698), нагляд здійснюється головними інспекторами будівельного нагляду ДІАМ шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена квартальним планом роботи ДІАМ.

Планові перевірки проводяться на підставі наказу ДІАМ та направлення на проведення перевірки, створеного з використанням електронного кабінету.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи ДІАМ, проводиться на підставі наказу ДІАМ та направлення на проведення перевірки з виїздом на об`єкт нагляду.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання об`єктом нагляду письмової заяви про проведення перевірки щодо нього,-

перевірка виконання об`єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ; обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав,визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності;письмова вимога правоохоронних органів про проведення перевірки;виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об`єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки підлягають з`ясуванню виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Відповідно пунктів 23, 29 Постанови № 698, за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду ДІАМ, який проводив перевірку, складає акт перевірки.

У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду ДІАМ під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду ДІАМ під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося;звертатися до суду з позовом з позовами про скасування рішень, прийнятих об`єктами нагляду, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на порталі електронної системи; зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності (крім документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, з одночасним поданням позову до суду про скасування такого рішення та подальшим оприлюдненням такої інформації на порталі електронної системи.

Неподання органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду позову до суду про скасування рішення, прийнятого об`єктом нагляду, протягом двох місяців з дня видання припису про зупинення дії такого рішення або постановлення судом ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, про залишення позову без розгляду, має наслідком відновлення дії рішення, прийнятого об`єктом нагляду, та відновлення права на виконання підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно частини 6 та 7 статті 7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, на підставі якого, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

З огляду на вищезазначене, станом на сьогодні відсутні підстави для проведення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду щодо реєстрації Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 08.07.2021 №ІФ70, встановити наявність або відсутність будь-яких порушень містобудівного законодавства при прийнятті цього рішення на даний час не представляється можливим.

Щодо підстав для реєстрації уповноваженим органом відомостей, зазначених в оскаржуваному повідомлені.

Відповідно до пп.1 ч.І ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-УІ), будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.

Відповідно до пп.4 ч.І ст. 1 Закону № 3038-УІ, замовник будівництва (далі -замовник) - фізична чи юридична особа, яка має у власності чи користуванні одну чи декілька земельних ділянок або у власності чи управлінні будівлю/споруду і має намір щодо виконання підготовчих та/або будівельних робіт. У разі виконання підготовчих/ будівельних робіт щодо багатоквартирного будинку замовником будівництва може бути об`єднання співвласників багатоквартирного будинку або управитель багатоквартирного будинку чи житлово-будівельний (житловий) кооператив, який здійснюватиме утримання такого будинку на підставі рішення (договору) співвласників багатоквартирного будинку.

Відповідно до ч.5 ст. 26 Закону № 3038-УІ, проектування та будівництво об`єктів здійснюється у такому порядку:отримання замовником або проектувальником вихідних даних;розроблення проектної документації та проведення її експертизи;затвердження проектної документації;виконання підготовчих та будівельних робіт;прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-УІ, замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до ч. 7 ст. 34 Закону № 3038-УІ, виконання будівельних робіт без від повідногодокумента, передбаченого цією статтею, вважається самочиннимбудівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Аналогічні норми містяться в п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466).

Відповідно п. 13 Порядку № 466, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення: вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності згідно з цим Порядком;під час внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності проставляє відмітку про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі (у разі коли така відмітка не проставлена на картографічній основі до внесення інформації, зазначеної у повідомленні).

У випадках, встановлених у Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 № 681, у разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації, зазначеної у повідомленні, та проставлення відмітки про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі здійснюються в режимі реального часу автоматично програмними засобами Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.

Таким чином, орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження до нього повідомлення перевіряє повноту даних, зазначених у ньому, та здійснює дії щодо внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру.

Частиною четвертою статті 34 цього Закону № 3038-УІ встановлено, що реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Аналогічне положення міститься у п.7 Порядку 466, в примітках до Повідомлення про початок виконання будівельних робіт для СС1 та до Декларації про готовність об`єкта, що належить до об`єктів з незначними наслідками.

З цього приводу Міністерство розвитку громад та територій України своїм листом від 21.04.2020 надало роз`яснення щодо того, що об`єкти та види будівництва, передбачені ч.4 ст.34 Закону України № 3038-УІ, є виключенням із загальних правил і можуть бути реалізовані без документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Додатково зазначаємо, що відповідно до п. 3.25 ДБН В.2.1-10:2018 «Основи і фундаменти будівель і споруд», фундамент - підземна частина споруди, яка сприймає навантаження від несучих конструкцій і передає їх на основу, складену природними чи штучними грунтами.

Щодо підстав для припинення права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення.

Звертають увагу, що містобудівним законодавством не передбачено процедури скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч.7 ст.36 Закону № 3038-УІ, право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1)подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт; отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Аналогічні норми містяться в п.15 Порядку № 466.

Відповідно до ч.8 ст.36 Закону № 3038-УІ, замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Таким чином, повідомлення про початок виконання будівельних робіт мас декларативний характер. Ініціатором реєстрації відомостей зазначених у такому повідомленні є замовник будівництва, який несе відповідальність за достовірність даних, вказаних ньому.

З огляду на це, ДІАМ вважає, що ініційований фізичною особою спір про скасування повідомлення має розглядатися як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача особою, якою на підставі вказаного документу було збудовано об`єкт нерухомості. Скасування реєстрації оскаржуваної документу, що став підставою будівництва об`єкта нерухомого майна, вплине на права й обов`язки цього замовника, зокрема, в частині можливості експлуатації відповідного об`єкта нерухомості. А тому належним відповідачем за вимогою про скасування реєстрації повідомлення є замовник будівництва (особа, на користь якої таке було зареєстроване).Вишевказана позиція кореспондується з позицією Великої Палати Верховного Суду- п.66 постанови від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.34 Закону № 3038-УІ, зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок будівельних робіт та дозвіл), є чинними до завершення будівництва.

Відповідно до ч.І ст. 22-1 Закону № 3038-УІ, Єдина державна електронна система у сфері будівництва (далі - електронна система) - єдина інформаційно-телекомунікаційна система у складі містобудівного кадастру, що забезпечує створення, перегляд, відправлення, прийняття, збирання, внесення, накопичення, обробку, використання, розгляд, зберігання, захист, облік та надання інформації у сфері будівництва, а також електронну взаємодію між фізичними та юридичними особами, державними органами, органами місцевого самоврядування, центрами надання адміністративних послуг, з метою отримання визначених цим Законом послуг у сфері будівництва.

Відповідно до ч. 10 ст. 22-1 Закону № 3038-УІ, відомості, що містяться в електронній системі, є достовірними, а також відкритими і загальнодоступними, крім реєстраційних номерів облікових карток платників податків, паспортних даних, місця проживання фізичної особи, договорів про надання послуг, документів, поданих фізичними та юридичними особами для отримання послуг, визначених цим Законом, та іншої інформації, перелік якої визначається Кабінетом Міністрів України в Порядку ведення електронної системи.

Так, в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва (ЄДЕССБ) наявна інформація щодо реєстрації декларації про готовність до експлуатації за реєстраційним № ІУ08 щодо об`єкта «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 ».

Таким чином, станом на сьогодні оскаржуване повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 08.07.2021 №ІФ70 втратило чинність.

Вивчивши зміст Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08.02.2023 ДІАМ вважає за необхідне надати додаткові пояснення щодо наступного.

Так, в позовній заяві позивач, а також Верховний Суд застосовує норми містобудівного законодавства, які не регулюють спірні правовідносини в даній справі, а саме норми Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки» (втратив чинність), Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна.

Пунктом 3.3 ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення» визначено, що багатоквартирний житловий будинок - житловий будинок, до складу якого входить більше ніж одна квартира. Може бути зблокованого, секційного, коридорного, галерейного і терасного типів.

Як вбачається з матеріалів справи (інформація з Державного реєстру речових прав, матеріали технічної інвентаризації) будівля по АДРЕСА_1 є громадською будівлею, до складу якої не входять об`єкти житлової нерухомості.

Пунктом 3.3 ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення» визначено, що громадські будинки та споруди - будинки і приміщення, які призначені для розміщення закладів, підприємств, організацій, які надають послуги фізичним особам (населенню) або юридичним особам (громаді та державі).

В свою чергу Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та похідні ормативно-правові акти визначають особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулює правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління.

Таким чином, вищезазначені норми законодавства не регулюють правові відносини, які виникають у зв`язку правом власності об`єктів нежитлової нерухомості у громадських будівлях.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 178, 191 ЦПК України, просить у задоволені позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ДІАМ про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та приведення будинку до попереднього стану - відмовити в частині позовних вимог до ДІАМ.

щОдо збільшених нічого не написали

Стислий виклад позицій сторін:

Представник позивача адвокат Марчук М.І. в судовому засіданні позовні вимоги ОСОБА_3 підтримала з підстав зазначених в позові та заяві про збільшення позовних вимог та відповіді на відзив. Просила скасувати реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 08 липня 2021року з реєстраційним номером ІФ70(реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 ); зобов`язати ОСОБА_1 усунути перешкоди у користуванні горищним приміщенням житлового будинку АДРЕСА_1 шляхом знесення (демонтажу) самочинно збудованого поверху та приведення будинку до попереднього стану, який існував до проведеної реконструкції;скасувати декларацію про готовність до експлуатації об`єкта за № ІУ60 від 17.11.2022р. стосовно об`єкта будівництва «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 ; скасувати декларацію про готовність до експлуатації об`єкта за № ІУ 08 від 23.11.2022р. стосовно об`єкта будівництва «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 .

Представник відповідача ОСОБА_1 -адвокат Романишин Д.М. в судовому засіданні не визнав позовні вимоги ОСОБА_10 з підстав зазначених у візиві на позов. Просив у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 відмовити.

Представник відповідача Державної інспекції архітектури Глембоцька О.В. в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, заперечила обставини на які посилається позивач з підстав зазначених у відзиві на позов. Просила відмовити у задоволені позовних вимог. В подальшому представник в судове засіданні не з`явилась, про час і місце слухання справи повідомлена у встановленому законом порядку.

Процесуальні дії у справі:

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08.02.2023 року у справі № 348/2373/21 провадження № 61-12158 св 22 Рішення Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 30.05.2022року та постанову Івано-Франківського апеляційного судувід 26.10.2022 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Надвірнянського районного суду від 23.05.2023 постановлено справу розглядати у загальному позовному провадженні та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 10.07.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 23.04.2024 відмовлено у прийнятті заяви позивача в уточненні (збільшенні) позовних вимог та повернення до стадії підготовчого судового засідання.

Постановою Івано-Франківського апеляційного суду від 04.06.2024 року скасовано ухвалу Надвірнянського районного суду від 23.04.2024, справу направлено для продовження розгляду.

Ухвалою суду від 14.10.2024 р. задоволено клопотання представника позивача та повернуто до стадії підготовчого провадження та призначеного підготовче судового засідання, заяву про уточнення ( збілення) позовних вимог прийнято до розгляду.

Ухвалою суду від 10.07.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Фактичні обставини, встановлені судом:

Відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 26 жовтня 2021 року:індексний номер документа 281320821, щодо нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 : приміщення площею 153 кв. м належить на праві власності ОСОБА_3 ; приміщення № 3 цього будинку, площею 225,4 кв. м належить на праві власності --ТОВ «Прикарпатсервіс»; приміщення № 1, площею 288,5 кв. м належитьна праві власності (28/100 частини) ОСОБА_5 , 58//100 частини) та відповідачу ОСОБА_11 (19/100 частини) ОСОБА_7 (а.с. 18-22).

У технічному паспорті на магазин ( АДРЕСА_4 ), виданому 24 жовтня 2017 року ОСОБА_1 працівниками Івано-Франківського ОБТІ, площа приміщень становить 286,3 кв. м.

Відповідно до технічного паспорта від 20 вересня 2021 року, виданого ОСОБА_3 на офіс АДРЕСА_5 , у результаті часткового внутрішнього перепланування, без втручань у несучі конструкції, системи та мережі, та облаштування горищного простору загальна площа даного об`єкту нерухомого майна фактично збільшилась на 64,8 кв. м та становить 153 кв. м. (а. с. 156).

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права земельна ділянка з кадастровим номером :07:001:0436 площею 0,0206 га на підставі договору оренди землі від 27 лютого 2020 року № 04-02/20 перебуває в оренді ОСОБА_3 до 27 лютого 2025 року з правом пролонгації.

08 липня 2021 року управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області зареєстровано повідомлення № ІФ70 про початок виконання будівельних робіт, а саме реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_6 , що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД5. У повідомленні зазначено, що містобудівні умови не надаються.

Відповідно до заяви від 06 квітня 2021 року, підписи на якій засвідчені приватним нотаріусом Надвірнянського районного нотаріального округу Шушкевич С. М., зареєстровано у реєстрі за №: 403, 404, 405, 406, ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , які є власниками сусідніх нежитлових приміщень, які знаходяться на АДРЕСА_4 , не заперечують проти реконструкції, що включає в себе добудову та перебудову нежитлового приміщення 1, загальною площею 166,3 кв. м, яке належить ОСОБА_1 .

У відповіді Надвірнянської міської ради від 11 жовтня 2021 року № П/1302 щодо законності проведення реконструкції будівлі на АДРЕСА_4 ОСОБА_1 зазначено, що містобудівні умови на дану реконструкцію не надаються, ним виготовлена проектна документація з проходженням експертизи, а також проведена експертиза технічного стану даної будівлі з відповідним позитивним висновком, зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на реконструкцію приміщення № 1.

Звітом № 25/02-21 про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій об`єкта (реконструкція магазину на АДРЕСА_4 ) засвідчено, що реконструкція будівлі магазину можлива.

Відповідно до експертного звіту (позитивний) від 15 червня 2021 року № 15/585-06/21/А щодо розгляду проектної документації на будівництво в частині міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва за робочим проектом: «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення на АДРЕСА_4 » встановлено, що проектна документація розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотриманням вимог до міцності надійності та довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення.

У листі управління архітектури та містобудування Надвірнянської міської ради від 28 квітня 2021 року ОСОБА_1 , роз`яснено, що для об`єкта «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення № 1 на АДРЕСА_4 », видача містобудівних умов та обмежень не передбачена.

Відповідно до витягу з реєстру з будівельної діяльності та його архівної складвої частини єдиної державної електронної системиу сфері будівництва наявні відомості щодо зареєстрованої Державною інспекція архітектури та містобудування України у реєстрі інформації про реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта за № ІУ60 від 17.11.2022р. стосовно об`єкта будівництва «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 .

А також про наявність у реєстрі інформації про реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта за № ІУ 08 від 23.11.2022р. стосовно об`єкта будівництва «Реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_2 .

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від26.03.2024року:індексний номер документа 371395916 щодо нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 : приміщення 1- магазин належить на праві власності ОСОБА_1 розмір частки -1. Право власності зареєстровано 15.12.2022.

Із фотографій, що містяться в матеріалах справи, відомо, що за адресою АДРЕСА_1 : проводились будівельні роботи.

В судовому засіданні свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_5 які є співвласниками примішень у будинку за адресою по АДРЕСА_1 підтвердили, що перед реконструкцією ОСОБА_1 , проводив консультації та погоджував з ними, в тому числі з ОСОБА_3 технічну документацію, тому вони надали дозвіл на реконструкцію приміщення №1 та його добудову в межах існуючого фундаменту. Свою згоду підвердили всі власники в тому числі і ОСОБА_12 .

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні підтвердив,. що він зареєстрований ФОП та працює архітектором. На підставі наказу від 25.05.2021 р він був призначений відповідальним за розробку проектної документації та ведення авторського нагляду по об`єкту « реконструкція магазину без зовнішнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення №1 на АДРЕСА_1 . Замовник будівництва ОСОБА_1 ним надано лист про відсутність містобудівних умов та обмежень.Ним було розроблено проект, який пройшов експертизу. Робочий проект « реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення №1 на АДРЕСА_1 розроблено відповідно вимог міцності та довговічності об`єкта будівництва.

Судом задоволено протокольною ухвалою клопотання представника позивача про оголошення показань свідка ОСОБА_13 ,допитану попередній складом суду оскільки не можливо забезпечити її явку, а суд розпочав розгляд справи.

Разом з тим суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Показання, надані свідком під час попереднього (скасованого) розгляду, не мають для нового складу суду доказового значення. Свідок має бути допитаний знову.Отже, повторний безпосередній допит свідка в новому судовому засіданні є обов`язковим для законного обґрунтування рішення.

За таких обставин оголошені показання свідка ОСОБА_13 є недопустимим доказом, тому суд не бере їх до уваги.

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права:

Статтями 15, 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду (див, зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 19 лютого 2024 року у справі № 567/3/22 (провадження № 61-5252сво23)).

Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 582/18/21 (провадження № 61-20968сво 1)).

Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)).

Спосіб захисту порушеного права повинен бути таким, що найефективніше захищає або відновляє порушене право позивача, тобто повинен бути належним. Належний спосіб захисту повинен гарантувати особі повне відновлення порушеного права та/або можливість отримання нею відповідного відшкодування (див. пункт 8.54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 січня 2022 року у справі № 910/10784/16 (провадження № 12-30гс21)).

Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11 грудня 2023 року у справі № 607/20787/19 (провадження № 61-11625сво22)).

Отже, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Тому суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорювані права, свободи чи інтереси цих осіб, і, залежно від встановленого, вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

За правилами ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно,якщо інше не встановлено домовленістю між ними (частина перша статті 369 ЦК України).

Реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників.

Відповідно до вимог ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

У справі, що розглядається, позивач пред`явив позов як співвласник приміщення та орендар земельної ділянки до іншого співвласника та посилався на те, що він не надав згоди на добудову фактично третього поверху, відповідач ввів в оману орган місцевого самоврядування вказавши неправильно вид будівельних робіт, документи на будівництво надані із порушенням, тому вважав добудову самочинним будівництвом яку необхідно знести.

Вбачав порушення його прав, як її власника, на самостійне володіння, користування та розпорядження майном .

Згідно із частиною першою статті 376 ЦК України самочинне будівництво визначається через сукупність ознак, що виступають умовами або підставами, за наявності яких об`єкт нерухомості вважається самочинним, а саме, якщо: 1) він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена в установленому порядку для цієї мети; 2) об`єкт нерухомості збудовано без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту; 3) об`єкт нерухомості збудований з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Наявність хоча б однієї із трьох зазначених у частині першій статті 376 ЦК України ознак свідчить про те, що об`єкт нерухомості є самочинним.

За загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 376 ЦК України, особа, яка здійснила самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: 1) власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; 2) власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; 3) самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці але з відхиленням від проєкту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови.

При цьому у постанові Верховного Суду від 04 квітня 2018 року у справі №2-6977/11зроблено висновок, що позов про знесення самочинно збудованого нерухомого майна може бути пред`явлено власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, зокрема, власником (користувачем) суміжної земельної ділянки, з підстав, передбачених статтями 391, 396 ЦК України, статтею 103 ЗК України.

Із змісту статті 376 ЦПК України випливає, що для того, щоб будівництво не було самочинним, необхідною є наявність таких вимог: земельна ділянка повинна бути відведена для зведення житлового будинку, будівлі, споруди або іншого нерухомого майна; повинен бути належним чином оформлений дозвіл на забудову або належно затверджений проект; при забудові не були здійснені істотні порушення будівельних норм і правил.

Згідно п.4 Загальних положень Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 р. № 747), підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, можуть виконуватися замовником після набуття права на земельну ділянку відповідного цільового призначення та подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозволу на виконання будівельних робіт.

Статтею 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

В судовому засіданні встановлено, що відповідач звернувся до органу місцевого самоврядування із запитом та отримав відповідь Надвірнянської міської ради від 11 жовтня 2021 року № П/1302 щодо законності проведення реконструкції будівлі на АДРЕСА_4 , зазначено, що містобудівні умови на дану реконструкцію не надаються, ним виготовлена проектна документація з проходженням експертизи, а також проведена експертиза технічного стану даної будівлі з відповідним позитивним висновком.

Встановлено, що 08 липня 2021 року управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області зареєстровано повідомлення № ІФ70 про початок виконання будівельних робіт, а саме реконструкція магазину без зміни зовнішньої конфігурації у плані фундаментів приміщення АДРЕСА_6 , що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ОД5. У повідомленні зазначено, що містобудівні умови не надаються

Відповідно до заяви від 06 квітня 2021 року, підписи на якій засвідчені приватним нотаріусом Надвірнянського районного нотаріального округу Шушкевич С. М., зареєстровано у реєстрі за №: 403, 404, 405, 406, ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , які є власниками сусідніх нежитлових приміщень, які знаходяться на АДРЕСА_4 , не заперечують проти реконструкції, що включає в себе добудову та перебудову нежитлового приміщення 1, загальною площею 166,3 кв. м, яке належить ОСОБА_1 .

В судовому засіданні свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_5 які є співвласниками примішень у будинку підтвердили, що перед реконструкцією ОСОБА_1 , проводив консультації та погоджував з ними, в тому числі з ОСОБА_3 технічну документаці, тому вони надали дозвіл на реконструкцію приміщення №1 та його добудову в межах існуючого фундаменту. Свою згоду підвердили всі власники в тому числі і ОСОБА_12 .

Наведені показання свідків спростовують покликання позивача про введення його в оману та відсутність згоди на реконструкцію та добудову..

У цій справі позивач 06 квітня 2021 року заявою, нотаріально посвідченою надав згоду ОСОБА_1 , влдаснику прміщення №1 разом з іншими власниками ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , які є власниками сусідніх нежитлових приміщень, які знаходяться на АДРЕСА_4 на реконструкції, що включає в себе добудову та перебудову нежитлового приміщення 1, загальною площею 166,3 кв. м, яке належить ОСОБА_1 а згодом пред`явив позов, мотивуючи його тим, що був в ведений в оману , згоди як співвласник на реконструкцію приміщень яка включає добудову він не надавав.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 390/34/17 (провадження № 61-22315сво18) зроблено висновок про те, що добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки) ґрунтується ще на римській максимі - «non concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

Отже встановлені обставини спростовують доводи позивача щодо відсутності його згоди на реконструкцію та добудову приміщення.

За загальними правилами доказування, визначеними у статтях 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Щодо посилання позивача ппро порушення його прав як орендаря земельної ділянки суд виходить з наступного:

Судом встановлено, що позивач є орендарем земельної ділянка з кадастровим номером :07:001:0436 площею 0,0206 га на підставі договору оренди землі від 27 лютого 2020 року № 04-02/20 . На вказаній земельній ділянці знаходиться будинок АДРЕСА_7 , в якому знаходяться спірні приміщення належні ОСОБА_14 та ОСОБА_1 .

Співласники будинку мають право користуватись земельною ділянкою під ним навіть якщо договір оренди оформлений лише на одного з них. Земельна ділянка під будинком вважається спільною сумісною власністю або частковою власністю ( або користуванням ) Відсутність договору інших співвласників не позбавляє їх права користування , оскільки право на землю слідує за правом власності за приміщенням.

Щодо позовних вимог про скасування повідомлення про початок будівництва та скасування декларації.

Законом, який визначає правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів є, зокрема, визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному даним законом.

Частинами першою та другою статті 34 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Згідно із частинною першої статті 39 Закону прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I-III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролюна безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Отже, реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації можлива виключно після завершення будівництва.

Згідно із частиною третьої статті 34 Закону центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання.

Згідно із частиною десятою статті 39 Законузамовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Таким чином, реєстрація декларації може бути скасована у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, відповідно до пункту 3 якого визначено, що надання (отримання), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Пунктом 5 Порядку № 466 визначено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та, зокрема, подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 466 реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Таким чином доводи позивача про те , що відповідач не є користувачем земельної ділянки на якій знаходиитться спірне приміщення є безпідставним , оскільки така реконструкція здійснюється за відсутності документа , що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою згідно з пунктом 7 Порядку № 466

Так, згідно з п 15 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок №466) у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з абзацами сьомим та восьмим пункту 22 Порядку № 466 у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Як видно з наведених норм права виключною підставою для скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та декларації про початок будівництва є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо: 1) будівництво здійснюється на земельній ділянці, що невідведена для цієї мети; 2) будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 3) будівництво здійснюється за відсутності затвердженого проекту або будівельного паспорту; 4) скасовано містобудівні умови та обмеження.

При цьому, виявлені недостовірні дані, зазначені у деклараціях про початок виконання будівельних робіт або про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, повинні відповідати одній із зазначених умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом.

Доводи позивача про необхідність отримання містобудівних умов та обмежень ОСОБА_1 , спростовуються роз`ясненням управління архітектури та містобудування Надвірнянської міської ради, відповідно яких містобудівні умови та обмеження забудови у даному випадку не потребуються з посиланням пункту 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються.

Доводи представника позивача на порушення ухвали суду про забезпечення позову , а саме заборони проводи будівельні роботи є підставою для притягнення винних осіб до відповідальності та є свідченням самочинного будівництва

Наявність даних, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування реєстрації декларації, однак може бути підставою для притягнення винних осіб до відповідальності іншого характеру.

Аналогічні підходи до застосування зазначених вище актів законодавства викладені, зокрема, Верховним Судом у постановах від 14.03.2018 у справі №814/1914/16, 26.06.2018 у справі № 826/20445/16, від 18.10.2018 у справі № 695/3442/17, від 23.10.2018 у справі № 826/9275/17, від 13.12.2018 у справі № 522/6212/17, від 22.01.2019 у справі №826/17907/17.

За правилами статті 26 Закону завершальним етапом будівництва об`єкта містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт.

З огляду на викладене, реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, в даному випадку вчинення позивачем дій щодо реалізації наданого йому цією декларацією права на проведення будівельних робіт.

Разом з тим, після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання. Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 465/1461/16-а, від 01.10.2019 № 826/9967/18, від 05.06.2019 у справі № 815/3172/18, від 23.07.2019 у справі № 826/5607/17, від 09.06.2021 у справі № 826/2123/18, від 18.06.2021 у справі №420/3572/19.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що право власності на нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 : приміщення 1- магазин належить на праві власності ОСОБА_1 розмір частки -1. Право власності зареєстровано 15.12.2022 що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 26.03.2024року:індексний номер документа 371395916.

Таким чином декларація про готовність об`єкту до експлуатації вичерпала свою дію фактом її виконання.

З урахування наведеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування як реєстрації повідомлення про початок виконаня будівельних робіт так і скасування декларацій про готовність до експлуатації об`єкта тому в цій частині позов не підлягає до задоволення.

Разом з тим позивачем не доведено належними доказами що спірний об`єкт є самочинним будівництвом .

Отже, за змістом статті 376 ЦК України вимоги про знесення самочинного будівництва або приведення у попередній стан інші особи можуть заявляти за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою. Такий висновок узгоджується з нормами статей 3, 15, 16 ЦК України, статті 4 ЦПК України, згідно з якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту. Схожий за змістом висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі №638/2304/17 (провадження №61-2417сво19).

Отже, позивач зобов`язаний був довести факт самочинності будівництва, порушення його прав як співвласника будинку та обґрунтованості захисту його прав лише у такий спосіб як приведення будинку до попереднього стану, шляхом знесення надбудови.

У частині третій статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною першою статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Так позивач не звертався до відповідача з вимогою про приведення об`єкту самочинного будівництва (прибудови) у спосіб, передбачений законодавством, клопотань про призначення судової будівельно-технічної експертизи під час розгляду цієї справи також не заявляв, не надав актів обстеження, технічних звітів чи матеріалів перевірки ДАБК, що підтверджують відсутність дозвільних документів,чи неправильність їх,.і доказів того, що відповідач відмовляється провести перебудову об`єкта самочинного будівництва (прибудови) суду також не надав.

Крім того, відповідно до положень статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об`єктів містобудування належить також відповідним інспекціям державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути пред`явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимог, установлених у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об`єкта є неможливою.

Отже, системний аналіз зазначених положень дає підстави для висновків про те, що самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці але з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови.

З урахуванням змісту зазначеної норми у поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 ЦК України позивачами за такими вимогами можуть бути відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування та інші особи, право власності яких порушено самочинним будівництвом.

Судом установлено, що перевірка дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування не проводилася, приписів щодо можливості/неможливості перебудови спірного об`єкта будівництва не видавалося, з вказаних підстав з позовом до суду про знесення самочинного будівництва відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування та інші особи, право власності яких порушено самочинним будівництвом, не зверталися.

Отже, доказів вичерпання передбачених Законом можливостей для усунення порушень закону за таким самочинним будівництвом суду не було надано.

Таким чином, сам по собі факт здійснення відповідачем самочинного будівництва не є самостійною підставою для задоволення вимог позивача про знесення такого будівництва, оскільки цьому крайньому заходу передує виконання положень частини сьомої статті 376 ЦК України.

Доводи позивача про те, що реконструкція змінює приміщеня таопорніконстркуції що несе загрозу пошкодженню будинку та його руйнуванню є припущеннями позивача (частина шоста статті 81 ЦПК України) та не може бути підставою для задоволення його позовних вимог саме шляхом знесення спірного нерухомого майна.

Таким чином, позивачем не було доведено порушення його прав проведеною реконструкцією, а захисту в судовому порядку з підстав, передбачених статтею 376 ЦК України, підлягає лише дійсне порушене право.

Висновки суду:

Враховуючи встановленні обставини суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, оскільки позивачем не доведено належними та допустимими доказами у відповідності до вимог статей 77-78 ЦПК України наявності порушень його права з боку відповідача. На підставі наведеного суд вважає, що в задоволенні позовних вимог позивача про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та приведення будинку до попереднього стану, скасування декларацій про готовність до експлуатації об`єкта та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень необхідно відмовити у зв`язку з їх недоведеністю.

У відповідності до ст. 141 ЦПК України, у зв`язку із відмовою в позові, сплачений позивачем судовий збір в сумі 908 грн.та 454грн, необхідно покласти на позивача.

На підставі ст.ст.3, 15, 16, 369,376, 391,396 ЦК України, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»,ст.ст. 2, 4, 11-16, 76-78, 81, 110, 141, 158, 258, 263, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Державної інспекції архітектури та містобудування України, про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та приведення будинку до попереднього стану,скасування декларацій про готовність до експлуатації об`єкта,скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень відмовити.

Заходи забезпечення позову, вжиті відповідно до ухвали Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 19.07.2017 по цивільній справі за розглянувши в порядку загального позовного провадження в приміщенні Надвірнянського районного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Державної інспекції архітектури та містобудування України, про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та приведення будинку до попереднього стану,скасування декларацій про готовність до експлуатації об`єкта,скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень скасувати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_3 , НОМЕР_1 , АДРЕСА_8 .

Відповідач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса проживання АДРЕСА_7 .

Відповідач: Державна Інспекція архітектури та містобудувння м. Київ бульвар Лесі Українки , 26, .

Суддя Міськевич О.Я.