04.03.2026 Суддя Попова В. О.
Справа № 644/1806/26
Провадження № 2-о/644/108/26
УХВАЛА

04 березня 2026 року Суддя Індустріального районного суду м. Харкова Попова В.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м.Харкові Харківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, Військова частина НОМЕР_1 , Міністерство оборони України,

про оголошення особи померлою

у с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_1 адвокат Лиска П.О., який діє на підставі ордера на надання правничої допомоги серії АХ № 1314667 від 23.02.2026, звернувся через підсистему «Електронний суд» із заявою, в якій просить оголосити громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , лінійного наглядача лінійно-кабельного відділення зв`язку 2 взводу зв`язку роти зв`язку тилового командного пункту польового вузла зв`язку Військової частини, померлим (загиблим) ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 20:30 в районі населеного пункту Гродівка Покровського району Донецької області під час виконання обов`язків військової служби по захисту територіальної цілісності та суверенітету України від збройної агресії російської федерації, у бойовій обстановці, під час виконання бойових завдань у складі сил та засобів, залучених до відсічі та стримування збройної агресії російської федерації. Датою смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважати 20.08.2024. Місце смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважати селище Гродівка Покровського району Донецької області.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження (ч. 1 ст. 187 ЦПК України).

Вивчивши заяву та додані до неї матеріали, суд доходить висновку, що заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Отже, вирішуючи питання про прийняття до розгляду заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, суди враховують їх відповідність загальним та спеціальним вимогам, визначених ЦПК України.

В порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, заява не містить: зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із заявою (за наявності) , не зазначено щодо наявності у заявниці або іншої особи оригіналів письмових доказів, які додані до заяви.

Крім того, заява не містить підтвердження заявниці про те, що нею не подано іншої заяви з тим самим предметом та з тих самих підстав, що суперечить п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які заявник поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи ( вимога п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Пунктом 4 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, заявниця просить суд: «оголосити громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , лінійного наглядача лінійно-кабельного відділення зв`язку 2 взводу зв`язку роти зв`язку тилового командного пункту польового вузла зв`язку Військової частини, померлим (загиблим) ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 20:30 в районі населеного пункту Гродівка Покровського району Донецької області під час виконання обов`язків військової служби по захисту територіальної цілісності та суверенітету України від збройної агресії російської федерації, у бойовій обстановці, під час виконання бойових завдань у складі сил та засобів, залучених до відсічі та стримування збройної агресії російської федерації. Датою смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважати ІНФОРМАЦІЯ_2 . Місце смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважати селище Гродівка Покровського району Донецької області».

З наведеного вище не вбачається можливим зрозуміти зміст вимог та спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який заявниця просить суд визначити у рішенні.

Необхідність звернення до суду із заявою сторона заявниці обґрунтовує тим, що від встановлення факту загибелі військовослужбовця при виконанні бойового завдання внаслідок збройної агресії рф проти України залежить виникнення та реалізація особистих майнових та немайнових прав заявника як члена сім`ї загиблого військовослужбовця.

Прохальна частина заяви викладена таким чином, що це дає підстави дійти висновку, що заявник просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме: «що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер (загинув) ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 20:30 в районі населеного пункту Гродівка Покровського району Донецької області під час виконання обов`язків військової служби по захисту територіальної цілісності та суверенітету України від збройної агресії російської федерації, у бойовій обстановці, під час виконання бойових завдань у складі сил та засобів, залучених до відсічі та стримування збройної агресії російської федерації. Датою смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважати 20.08.2024. Місце смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважати селище Гродівка Покровського району Донецької області».

Як передбачено ч. 1 ст. 306 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою повинно бути зазначено: для якої мети необхідно заявникові визнати фізичну особу безвісно відсутньою або оголосити її померлою; обставини, що підтверджують безвісну відсутність фізичної особи, або обставини, що загрожували смертю фізичній особі, яка пропала безвісти, або обставини, що дають підставу припускати її загибель від певного нещасного випадку.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає справи про встановлення факту, які передбачені ч.1 ст.315 ЦПК України та у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі N 320/948/18 (провадження N 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.

При співвіднесенні викладу обставин, якими заявник обґрунтовує свої вимоги та зі місту прохальної частини заяви не вбачається можливим чітко встановити зміст вимог та спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом або інший спосіб (способи)захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який сторона заявниці просить суд визначити у рішенні, а саме: при викладенні обставин сторона заявниці посилається на норми ст. 46 ЦК України, що регулює питання оголошення фізичної особи померлою, при цьому у прохальній частині заяви йдеться ще й про встановлення фактів, що мають юридичне значення, а саме: «Місце смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважати селище Гродівка Покровського району Донецької області; встановити, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер (загинув) ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 20:30 під час виконання обов`язків військової служби по захисту територіальної цілісності та суверенітету України від збройної агресії російської федерації, у бойовій обстановці, під час виконання бойових завдань у складі сил та засобів, залучених до відсічі та стримування збройної агресії російської федерації».

Суд звертає увагу на те, що від визначення змісту вимог та обраного відповідного способу захисту свого права чи інтересу залежить і порядок розгляду такої заяви: ст. 305-309 ЦПК України або ст. 315-316, 318-319 ЦПК України та, відповідно, визначення складу суду для розгляду справи.

Зазначене вище свідчить про неналежне виконання вимог п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Відтак, стороні заявниці необхідно усунути недоліки, які має заява, а саме: належним чином викласти зміст вимог з врахуванням обраного способу захисту прав або інтересів, передбачений законом, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який заявник просить суд визначити у рішенні.

Як встановлено приписами частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Як визначено приписами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

В заяві сторона заявниці зазначає, що звільнена від сплати судового збору на підставі п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір».

При цьому суд зазначає, що згідно п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», Судовий збір не справляється за подання заяви про встановлення факту смерті особи, яка загинула або пропала безвісти в районах проведення воєнних дій або антитерористичних операцій та здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях.

В підпункті 4 п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що за подання до суду фізичною особою заяви у справах окремого провадження справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3328 гривень.

У разі, якщо ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про оголошення фізичної особи померлою у порядку, визначеному ст. 305-309 ЦПК України, підлягає сплаті судовий збір у розмірі 665 грн 60 коп., та надати оригінал квитанції.

У разі звернення ОСОБА_1 до суду в порядку ст. 315-319 ЦПК України щодо встановлення факту смерті особи, про що зазначено в мотивувальній частині заяви, заявниця звільняється від сплати судового збору в силу приписів п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України.

За змістом статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху. Протягом встановленого строку заявниці/її представнику необхідно усунути недоліки зазначені в мотивувальній частині ухвали.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 294, 315, 318 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м.Харкові Харківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, Військова частина НОМЕР_1 , Міністерство оборони України про оголошення особи померлою.

Повідомити представника заявниці адвоката Лиска П.О. про необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків, встановлених в мотивувальній частині ухвали суду.

Встановити для усунення недоліків строк не більше 10 днів з дня вручення представнику заявниці даної ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог суду у встановлений термін, заява буде вважатися неподаною і повернена представнику заявниці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Попова