Номер провадження2-ві/205/2/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2026 року м. Дніпро

Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі

головуючого судді - Курбанової Н.М.

за участю секретаря - Вольф В.М.

представника позивача - Полянчука В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про відвід судді Новокодацького районного суду міста Дніпра Басової Н.М. по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Новокодацького районного суду міста Дніпра Басової Н.М. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав.

24 лютого 2026 року через систему "Електронного суду" від представника позивачки ОСОБА_2 - адвоката Полянчука В.Б. надійшла заява про відвід судді Басової Н.М. Обгрунтовуючи відвід судді Басової Н.В. представник позивача Полянчук В.Б. зазначив, що з врахуванням ухвали про відкриття провадження у справі від 15 грудня 2025 року, ним було подано заяву про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду від 16 грудня 2025 року. Дана заява була мотивована тим, що представник ОСОБА_2 - адвокат Полянчук В.Б. не зможу безпосередньо прибути до приміщення Новокодацького районного суду міста Дніпра у зв`язку з військовою агресією росії проти України, введенням воєнного стану та постійними загрозами масових ракетних обстрілів території України, оголошенням повітряних тривог, що у кожному випадку призводить до відкладення судових засідань по розгляду справ. Також просив суд врахувати і той факт, що він здійснює свою діяльність в м. Києві та щоденно приймає участь в судових засіданнях районних судів м. Києва, а тому його відрядження до Новокодацького районного суду міста Дніпра у кожному із випадків тягне за собою відкладення ряду засідань, які призначенні в районних судах м. Київа. У відповідь на заяву надійшла ухвала Новокодацького районного суду м. Дніпра від 16 грудня 2026 року про відмову в задоволенні заяви з мотивів того, що у суду відсутня технічна можливість на проведення судових засідань в режимі відеоконференції. Враховуючи зазначену відповідь, ним було направлено адвокатські запити в Державну судову адміністрацію України, Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області та Новокодацький районний суд м.Дніпра. Згідно відповіді Державної судової адміністрації України від 04.02.2026 року за №15- 2466/26 вбачається що в Новокодацькому районному суді міста Дніпра системами відеоконференцзв`язку обладнані всі 6 залів судових засідань та всі суди України, які здійснюють судочинство, мають технічну можливість проводити судові засідання в режимі відеоконференції. Згідно відповіді Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області від 06.02.2026 року за №1220/26 вбачається, що Новокодацький районний суд м. Дніпра має на балансі 6 систем ВКЗ та 8 систем ТЗФСП. Також, з відповіді в.о. голови Новокодацького районного суду м. Дніпра від 06.02.2026 року за №01-22/62/2026 вбачається, що Новокодацький районний суд м. Дніпра має технічну можливість для проведення судових засідань в режимі відеоконференції у спеціально оснащених для цього залах. Враховуючи надані відповіді, він повторно звернувся до суду із заявою про проведення судового засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду від 11 лютого 2026 року. Вищезазначену заяву мотивував наявністю у суду технічної можливості та бажанням скористатись правами, передбаченими ст 212 ЦПК України. Окремо просив врахувати й факт того, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 знаходяться на території Республіки Польща, де мають тимчасовий захист, а відтак фізичної можливості прибути в судове засідання не мають. Просив суд, у випадку неможливості проведення судового засідання, призначеного на 14 год. 00 хв. на 12 лютого 2026 року в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, відкласти судове засідання на іншу дату та час. У відповідь на заяву надійшла ухвала Новокодацького районного суду м. Дніпра від 12 лютого 2026 року, якою було відмовлено в задоволенні заяви про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Документ сформований в системі «Електронний суд» 24.02.2026. Дана ухвала мотивувалась тим, що зі змісту статті 212 ЦПК України випливає, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. Крім того, такий спосіб участі має винятковий характер, та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні. Враховуючи подібне мотивування ухвали про відмову, ним було подано більш ґрунтовну заяву про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Заява обґрунтовувалась позиціями Верховного Суду, викладених у постановах ВС від 31 січня 2023 року у справі № 906/943/18 та від 09.08.2023 у справі № 161/10117/21. Окрім того зазначив, що участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції із застосуванням власних технічних засобів або у приміщенні іншого суду є правом учасника справи, передбаченим ст. 212 ЦПК України. Окрім того, повторно звертав увагу суду на той факт, що позивач та її малолітній син проживають в Республіці Польща та, враховуючи віддаленість місця проживання, місце роботи позивача та місце проживання малолітнього сина, не мають можливості приймати участь в судовому засіданні іншим способом окрім відеоконференцзв`язку. У відповідь на дану заяву від Новокодацького районного суду м. Дніпра надійшла ухвала від 23 лютого 2026 року, в якій зазначено, що аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. Крім того, такий спосіб участі має винятковий характер, та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні. Таким чином, прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду, необхідність якого визначається у кожному окремому випадку індивідуально, так як законодавством при розгляді цивільних справ відсутній перелік випадків, відповідно до якого суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції не визначені у законі. Проте, необхідність здійснення відеоконференції, на думку суду, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою. Суд зауважує, що в клопотанні представниці позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції не наведено жодних підстав та обґрунтування щодо неможливості з`явитися в судове засідання до Новокодацький районний суд міста Дніпра . Також суд звертає увагу, що всі судові засідання у Новокодацькому районному суді міста Дніпра проводяться у звичайному режимі з урахуванням обмежень, пов`язаних із військовим станом у країні. Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 07 квітня 2020 року у справі № 910/22513/17 зазначила, що норми права, передбачаючи можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції, висувають певні вимоги до технічних засобів і технологій, які мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, відео- та звукозапис, а також інформаційну безпеку відеоконференції. Оскільки станом на день розгляду справи у суду відсутня технічна можливість забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції та дотриманням при цьому вимог щодо інформаційної безпеки відеоконференції, враховуючи відсутність виключних обставин для здійснення розгляду справи в режимі відеоконференції, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Крім того, суд роз`яснює, що діючим законодавством не передбачено розгляд клопотання про проведення одразу всіх судових засідань в режимі відео конференції, оскільки питання про проведення судового засідання в режимі відео конференції вирішується в кожному випадку окремо, про що постановляється ухвала.

Вважає відмову безпідставною та такою, що свідчить про упередженість судді та порушує право представника та право позивача на особисту участь у судовому засіданні, гарантоване ст. 212 ЦПК України. Відмова позбавляє можливості реалізувати принципи змагальності та рівності сторін та суперечить вимогам ст. 212 ЦПК України, ст. 6 ЄКПЛ та суперечить позиціям Верховного Суду, викладених у постановах від 31 січня 2023 року у справі № 906/943/18 та від 09.08.2023 у справі № 161/10117/21. Таким чином, безпідставна відмова суддею Басовою Н.В. в задоволенні заяв представника позивача у проведенні судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів, за наявності технічної можливості, перешкоджає реалізації права позивача та його представника на доступ до правосуддя, права на справедливий судовий розгляд неупередженим судом, що свідчить про упередженість судді Басової Н.В.

Зазначив, що дана заява подається не у зв`язку із незгодою з процесуальним рішенням, а у зв`язку із перешкоджанням доступу до правосуддя як одного зі стандартів справедливого судового розгляду, що має враховуватися при оцінці незалежності суду, а порушення даного стандарту свідчить про порушення ст. 6 ЄКПЛ та є окремою підставою, що викликає сумнів в неупередженості та об`єктивності судді. Таким чином вважає, що суддя Басова Н.В. не може брати участь у розгляді справи, оскільки в ході судового розгляду виникли сумніви у її неупередженості та об`єктивності. Просить відвести суддю Новокодацького районного суду м. Дніпра Басову Н.В. та передати справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: виконавчий комітет Бердянської міської ради, про позбавлення батьківських прав №205/17870/25 на розгляд іншому складу суду.

В судовому засіданні представник позивача, адвокат Полянчук В.Б. підтримав доводи заяви про відвід судді Басової Н.В. та просив її задовольнити.

Вивчивши заяву про відвід, матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що підстави для задоволення заяви про відвід судді Басової Н.В. відсутні, виходячи з наступного.

У відповідності до вимог ч.2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Пунктами сьомим та восьмим статті 40 ЦПК визначено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

Заява про відвід надійшла до суду 24 лютого 2026 року.

Ухвалою суду під головуванням судді Басової Н.В. від 25.02.2026 р., відповідно до абз.1 ч.3 ст. 40 ЦПК України, встановлено необґрунтованість заявленого відводу та передано заяву Полянчука В.Б. про відвід судді Басової Н.В. до канцелярії Новокодацького районного суду м. Дніпра для вирішення питання про відвід судді, суддею який не входить до складу суду, що розглядає цю справу.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 36 ЦПК суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч. 5 ст. 36 ЦПК України).

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, суд вважає, що зазначені в заяві обставини не викликають сумнів в об`єктивності, однобічності та неупередженості судді Басової Н.В. при вирішенні даної цивільної справи та є фактично не згодою представника позивача, адвоката Полянчука В.Б., з процесуальними діями судді, які можуть бути оскаржені ним при подачі апеляційної скарги.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.36, 39, 40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача, адвоката Полянчука В.Б., про відвід судді Басової Н.В. по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: виконавчий комітет Бердянської міської ради, про позбавлення батьківських - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.М. Курбанова

.