Справа № 369/1297/23
Провадження № 2/369/612/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.03.2026 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І. О.,

при секретарі Мельник А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №369/1297/23 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2023 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 проходив службу в Головному управлінні Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві на посаді водія 18-ДПРЧ на підставі наказу ГУ ДСНС України у м. Києві від 01 серпня 2019 року № 528 о/с.

Порядок проходження служби цивільного захисту визначається Кодексом цивільного захисту України, Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 року № 593, а також Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту, затвердженим Законом України від 05 березня 2009 року № 1068-VI.

У зв`язку з допущенням Відповідачем невиходів на службу без поважних причин, що свідчить про систематичне невиконання умов контракту, наказом ГУ ДСНС України у м. Києві «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 16 травня 2022 року №426 до ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби. На підставі наказу ГУ ДСНС України у м. Києві « Про кадрові питання» від 30 травня 2022 року № 470, ОСОБА_1 звільнено зі служби цивільного захисту та виключено з кадрів ДСНС України у запас Збройних Сил України за пунктами 11, 12, 56, 173 та п.п. 6 п. 176 (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу), з постановкою на військовий облік. Відраховано кошти за надлишково використану щорічну відпустку за поточний рік (24 календарних днів). Відповідно до довідки управління економіки і фінансів Головного управління ДСНС України у м. Києві від 06 січня 2022 року № 2023, сума коштів, що підлягає утриманню з відповідача за надлишково використану щорічну відпустку у кількості 24 календарних днів, становить 9898,34 грн.

З метою досудового врегулювання спору позивач звернувся до відповідача з письмовими вимогами від 12 липня 2022 року та 05 грудня 2022 року щодо добровільного погашення заборгованості. Незважаючи на отримання останнього попередження під підпис, відповідач заборгованість у добровільному порядку не погасив.

У зв`язку з вищевикладеним позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві заборгованість за утримання коштів за надлишково використану щорічну відпустку в розмірі 9898,34 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 2684 грн.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03 лютого 2023 року відкрито позовне провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін за наявними у справі матеріалами.

У встановлений законом строк сторони заперечень щодо такого порядку не заявили.

Дослідивши матеріали цивільної справи та надані до неї докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» стосується не лише правової основи існування суду, але й дотримання ним норм, які регулюють його діяльність (п. 24 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України», заяви № 29458/04 та № 29465/04).

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства - цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Згідно з абзацом 1 ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, в якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України, публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування (п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України).

У постанові від 31 жовтня 2018 року у справі № 761/33941/16-ц Велика Палата Верховного Суду зазначала, що публічна служба є різновидом трудової діяльності, відносини публічної служби як окремий різновид трудових відносин існують на стику двох галузей права - трудового та адміністративного, тому правовідносини, пов`язані з прийняттям на публічну службу, її проходженням та припиненням, регламентуються нормами як трудового, так і адміністративного законодавства, а спори, які виникають з таких правовідносин, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

У постанові від 14 листопада 2018 року у справі № 757/70264/17-ц Велика Палата Верховного Суду вказала, що спори з приводу прийняття на публічну службу, її проходження чи звільнення, на відміну від спорів щодо оскарження рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, мають розглядатися за правилами адміністративного судочинства незалежно від того, чи здійснює орган, з яким виник спір, у конкретних правовідносинах з позивачем владні управлінські функції. Для визначення юрисдикції спору з приводу прийняття громадянина на публічну службу, її проходження чи звільнення суд має встановити, чи проходила особа публічну службу, а також, у зв`язку із чим - прийняттям, проходженням або звільненням виник спір.

Частиною 1 ст. 101 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

За правилами п. 2 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в Головному управлінні Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві на посаді водія 18-ДПРЧ на підставі наказу ГУ ДСНС України у м. Києві від 01 серпня 2019 року № 528 о/с.

З наказу начальника Головного управління ДСНС України у м. Києві Богачова А.Ю. від 16 травня 2022 року № 426 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» вбачається, що за допущені невиходи на службу без поважних причин (прогули) старшину служби цивільного захисту ОСОБА_1 , водія 18-ДПРЧ ГУ ДСНС України у м. Києві, звільнено зі служби у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу та позбавлено щомісячної премії в повному обсязі за лютий 2022 року.

Управлінню економіки та фінансів Головного управління ДСНС України у м. Києві доручено утримати зі старшини служби цивільного захисту ОСОБА_1 грошове забезпечення за фактичні невиходи на службу, починаючи з 28 лютого 2022 року.

Наказом начальника Головного управління ДСНС України у м. Києві Ватоліна А.Г. від 30 травня 2022 року № 470, ОСОБА_1 звільнено зі служби цивільного захисту та виключено з кадрів ДСНС України у запас Збройних Сил України за пунктами 11, 12, 56, 173 та п.п. 6 п. 176 (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу), з постановкою на військовий облік. Відраховано кошти за надлишково використану щорічну відпустку за поточний рік (24 календарних днів).

З довідки Головного управління ДСНС України у м. Києві від 06 січня 2023 року №13 вбачається, що з ОСОБА_1 підлягають утриманню кошти за надлишкову використану щорічну основну відпустку за 2022 рік (24 календарних дні) у розмірі 9898,34 грн.

Пунктом 6 розділу XXVI Інструкції про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20 липня 2018 року № 623, та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 16 серпня 2018 року за № 936/32388, у разі звільнення особи рядового чи начальницького складу служби цивільного захисту зі служби до закінчення календарного року, за який вона вже використала щорічну основну відпустку (крім звільнених за віком, станом здоров`я та у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням організаційних заходів), проводиться відрахування із грошового забезпечення за дні відпустки, що були використані в рахунок тієї частини календарного року, яка залишилася після звільнення особи рядового чи начальницького складу служби цивільного захисту.

За пунктом 7 розділу І цієї ж Інструкції, за час відсутності особи рядового чи начальницького складу служби цивільного захисту на службі без поважних причин (прогул) грошове забезпечення не виплачується.

У постанові від 05 червня 2019 року у справі № 697/23445/17 Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що предметом спору є стягнення збитків у вигляді неотриманого щомісячного грошового утримання, які мали бути нараховані позивачу, коли він перебував на публічній службі. Спір, який виник між сторонами, стосується проходження позивачем публічної служби, до якої включається і виплата щомісячного грошового утримання, тому він підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Встановивши, що позов пред`явлено з приводу спору щодо проходження ОСОБА_1 служби цивільного захисту на підставі контракту з Головним управлінням ДСНС України у місті Києві відповідно до Кодексу цивільного захисту України та Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, врахувавши суб`єктний склад учасників справи, характер правовідносин, що склалися між ними, суд дійшов висновку про те, що правовідносини, які виникли між сторонами у справі, є публічно-правовими, у зв`язку з чим справа підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Такий висновок узгоджується з правовими висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16, в якій зазначено, що спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Схожий правовий висновок викладений в ухвалі Верховного Суду від 22 листопада 2022 року у справі №133/1853/22 (провадження № 61-11164ск22).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З урахуванням вище викладеного, суд вважає що дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та провадження підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 255, 258-260, 268, 272-273, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у цивільній справі № 369/1297/23 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Роз`яснити позивачу, що розгляд вимог у вказаній справі віднесено до юрисдикції адміністративного суду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Інна ФІНАГЕЄВА