Справа № 299/6500/24
Провадження № 22-ц/4806/92/26
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

26 січня 2026 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представниця адвокатка Молнар Тетяна Іванівна, на рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 15 грудня 2025 року у справі № 299/6500/24 за позовомОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання житлового будинку об`єктом особистої власності,

в с т а н о в и в :

Відповідач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представниця адвокатка Молнар Т.І., 14.01.2026подав апеляційну скаргу на рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 15 грудня 2025 року у справі № 299/6500/24.

Вказану справу витребувано із Виноградівського районного суду Закарпатської області.

Втім апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом апеляційної інстанції з огляду на таке.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 3028 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1 211,20 грн, 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 15 140 грн).

Підпунктом 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пунктів 2, 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, не нижче його балансової вартості.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) сформульовано правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Тобто позовна вимога про визнання житлового будинку об`єктом права особистої власності є вимогою майнового характеру та щодо цієї позовної вимоги судовий збір має розраховуватися з вартості спірного майна.

Верховний Суд неодноразово звертає увагу у своїх судових рішеннях на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Разом з тим аналіз апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та наявних у справі матеріалів не дозволяє встановити ціну позову, а відтак і розмір судового збору, який підлягає оплаті за подання цієї апеляційної скарги.

Отже, скаржнику слід самостійно визначити розмір судового збору за подання апеляційної скарги за вимогами майнового характеру (підтвердивши його розмір належними доказами - експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна, тощо) та сплатити у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна та частково сплаченого скаржником збору в сумі 1816,80 грн.

Аналогічний підхід Верховного Суду при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження, викладено, зокрема, в ухвалах Верховного Суду від 26 січня 2026 року справа № 214/432/25 (провадження № 61-510ск26), 19 січня 2026 року справа № 752/20518/23 (провадження № 61-558ск26), 12 січня 2026 року справа № 201/6643/22 (провадження № 61-16345ск25).

Реквізити для оплати:

до Отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0007493

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Закарпатський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити скаржницю та надати їй строк для усунення недоліків, шляхом доплати судового збору, виходячи із ціни позову - дійсної вартості нерухомого майна протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суддя-доповідач,

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представниця адвокатка Молнар Тетяна Іванівна, на рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 15 грудня 2025 року - залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Г. Собослой