СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/1326/26
ун. № 754/9535/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про прийняття справи

23 лютого 2026 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Єросова І.Ю., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 ) до Деснянського районного суду м. Києва (АДРЕСА_2), ОСОБА_2 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , адреса місцезнаходження: АДРЕСА_2), Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (, адреса місцезнаходження: 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 15) про визнання незаконними дій з поширення персональних даних,

ВСТАНОВИВ:

16.06.2025 ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із вищевказаною позовною заявою, у якій просить:

- визнати незаконним (протиправним) використання Деснянським районним судом м. Києва та суддею ОСОБА_2 інформації про позивача - відомостей про його персональні (приватні) дані на веб-сайті Деснянського районного суду м. Києва та згідно з документами, переданими судом до КДКА Київської області листом від 19.09.2024,

- заборонити використання Деснянським районним судом м. Києва та суддею ОСОБА_2 інформації про нього - поширення відомостей про його персональні (приватні) дані на веб-сайті Деснянського районного суду м. Києва,

- визнати незаконним (протиправним) використання КДКА Київської області документів, що містять його персональні дані, передані Деснянським районним судом м. Києва листом від 19.09.2024 року,

- заборонити використання КДКА Київської області документів, що містять його персональні (приватні) дані, передані Деснянським районним судом м. Києва до КДКА Київської області листом від 19.09.2024 року,

- стягнути із відповідачів на користь позивача понесені судові витрати,

- відстрочити сплату ним судового збору на визначений строк - до ухвалення рішення у даній справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.06.2025 для розгляду даної позовної заяви визначено суддю Деснянського районного суду м. Києва Скрипку О.І.

Розпорядженням в.о. голови Деснянського районного суду м. Києва Броновицької О. №46 від 18.06.2025 цивільна справа №754/9535/25 передана до Київського апеляційного суду для визначення підсудності.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26.06.2025 дану справу передано за підсудністю до Святошинського районного суду м. Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2025 для розгляду даної позовної заяви визначено суддю Святошинського районного суду м. Києва Бабич Н.Д.

Ухвалою суду від 14.07.2025 відмовлено у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_2 Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про захист права на повагу до приватного та сімейного життя.

Постановою Київського апеляційного суду від 18.11.2025 вказану ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 14.07.2025 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 09.12.2025 дану справу передано для розгляду судді Святошинського районного суду м. Києва Бабич Н.Д.

Ухвалою суду від 10.12.2025 відкрито провадження, розгляд вирішено проводити у порядку загального позовного провадження із викликом учасників справи у підготовче засідання на 21.01.2026 року.

08.01.2026 через систему «Електронний суд» надійшов відзив Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

20.01.2026 на електронну адресу суду надійшов відзив Деснянського районного суду м. Києва.

Судове засідання 21.01.2026 було знято з розгляду у зв`язку з відсутністю електропостачання у Святошинському районному суді м. Києва.

22.01.2026 до суду надійшла відповідь на відзив Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

10.02.2026 до суду надійшла відповідь на відзив Деснянського районного суду м. Києва.

Того ж дня до суду надійшла заява позивача про відвід судді Бабич Н.Д. від розгляду даного провадження.

Ухвалою від 17.02.2026 головуюча суддя Бабич Н.Д. задовольнила заяву позивача про відвід та відвела суддю Бабич Н.Д. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 ) до Деснянського районного суду м. Києва (АДРЕСА_2), ОСОБА_2 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , адреса місцезнаходження: АДРЕСА_2), Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (, адреса місцезнаходження: 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 15) про захист права на повагу до приватного та сімейного життя.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.02.2026 для розгляду даної позовної заяви визначено суддю Святошинського районного суду м. Києва Єросову І.Ю.

20.02.2026 на електронну пошту суду надійшли заперечення Деснянського районного суду м. Києва.

Ознайомившись із позовною заявою та долученими до неї документами, суддя дійшов висновку, що позовна заява відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Спір підвідомчий та підсудний Святошинському районному суду м. Києва.

Підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені ЦПК України, відсутні.

Водночас, судом виявлені підстави для залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення допущених недоліків.

Суддя вважає за необхідне звернути увагу на ту обставину, що позивачем не надано суду доказів неможливості сплати ним станом на день звернення до суду судового збору у визначеному законом розмірі.

Так, ОСОБА_1 у своїй заяві просить відстрочити йому сплату судового збору до ухвалення остаточного рішення у даній справі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з приписами ч. 1-3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

При цьому, відповідно до ч. 5 вказаної статті особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання.

Наведені вище приписи закону також узгоджуються й із вимогами ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відповідно до якого, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Аналізуючи зміст позовної заяви суддя доходить висновку, що позивачем не обґрунтовано підстави для відстрочення сплати ним судового збору за подачу даного позову. Так, ОСОБА_1 вказує, що він є діючим військовослужбовцем, однак жодних доказів на підтвердження наведеного не надає. Так само останній не долучає документів, з яких суддя могла б дійти висновку про дійсний матеріальний стан позивача та наявність підстав для відстрочення сплати ним судового збору. У той же час, суддя зважає ту обставину, що у рамках зупиненого кримінального провадження ОСОБА_1. представлений трьома адвокатами, які на платній основі здійснюють його захист, що передбачає значні матеріальні витрати.

У постанові від 04.09.2023 у справі №916/1220/23 Верховний Суд наголосив, що необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак воно є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, яка як одну із засад судочинства визначає рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищенаведене, а також беручи до уваги ту обставину, що питання про відстрочення сплати позивачем судового збору не було вирішено судом під час відкриття провадження, суддя доходить висновку про необхідність зобов`язати позивача у п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали обґрунтувати підстави відстрочення сплати ним судового збору за подачу даної позовної заяви із наданням суду доказів, які підтверджують наявність таких підстав, або сплатити судовий збір у розмірі 2 662 грн. 40 коп. та надати суду докази про таке.

Водночас, суддя вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 12, 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

У той же час, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи та справи, що виникають з трудових відносин, про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у кого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Суддя, беручи до уваги предмет спору та враховуючи положення п. 2 ч. 6 ст. 19 КПК України, вважає дану справу справою незначної складності, а тому, вона визнається судом малозначною та підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України за власною ініціативою суду судовий розгляд даного провадження слід здійснювати з повідомленням (викликом) сторін провадження.

За таких обставин суддя вирішив, що розгляд справи слід проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 19, 133, 136, 174, 175, 178-181, 185-187, 258-261, 274-279, 352-355ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 ) до Деснянського районного суду м. Києва (АДРЕСА_2), ОСОБА_2 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , адреса місцезнаходження: АДРЕСА_2), Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (, адреса місцезнаходження: 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 15) про визнання незаконними дій з поширення персональних даних.

Розглянути справу у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Викликати учасників справи у судове засідання на 10 год. 15 хв. 05 травня 2026 року.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 усунути недоліки позовної заяви шляхом обґрунтування підстав відстрочення сплати ним судового збору за подачу даної позовної заяви із наданням суду доказів, які підтверджують наявність таких підстав, або сплати судового збору у розмірі 2 662 грн. 40 коп. та надання суду доказів про таке.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення допущених недоліків 5 (п`ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвалу направити сторонам у справі.

Інформація про рух справи може бути отримана на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://sv.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст. 261 ЦПК України.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю. Єросова