Провадження № 2/641/1191/2026 Справа № 641/9739/25
09 лютого 2026 року м. Харків
Слобідський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді Василенко О.Я., за участю секретаря судового засідання Кривенко А.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» (АТ «Універсал Банк») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Відповідач процесуальним правом на подання відзиву на позов не скористався, будь-які клопотання та заяви від відповідача до суду не надходили.
Процесуальні дії у справі
Ухвалою Слобідського районного суду міста Харкова від 16.12.2025 відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача Мєшнік К.І. в судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив про розгляд справи без участі представника позивача, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач в судові засідання 22.01.2026 та 09.02.2026 не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов суду не подав, про день та час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, шляхом направлення судової повістки за останнім відомим місцем проживання, а також шляхом розміщення оголошення про виклик на веб-сайті «Судова влада України», про причини неявки суду не повідомив, про причини неявки суду не повідомив.
Судові повістки повернулися до суду, як неотримані відповідачем із зазначенням у довідках про причини повернення «адресат відсутній».
Відповідно до ст. 223, 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи, що в матеріалах справи є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлена про місце і час судового засідання, на підставі ст. 280, 281 ЦПК України суд постановив проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до вимог ч. 2 ст.247 ЦПК України в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Фактичні обставини справи, встановлені судом
Суд встановим, що 06.07.2019 відповідач ОСОБА_1 звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим писав Анкету-заяву про надання банківських послуг (а.с. 9).
Ознайомитись з продуктами АТ «Універсал Банк» «Monobank»/ Universal Bank можна шляхом приєднання до опублікованих на сайті Банку Умов та правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг.
Положеннями Анкети-заяви визначено, що Анкета-заява разом з умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів «Monobank»/ Universal Bank, таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, що розміщенні за посиланням www.monobank.ua/terms та тарифами, складають Договір про надання банківських послуг (далі Кредитний договір).
Підписавши Анкету-заяву відповідач ознайомився та погодився з умовами та правилами надання банківських послуг.
Умовами Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг «Monobank», відповідач просив встановити кредитний ліміт на суму, вказану у мобільному додатку. У разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватись відсоткова ставка на 3.1% місяць з першого дня користування кредитом.
На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка НОМЕР_1 .
Сторони домовились, що банк має право, на власний розсуд, переглядати ліміт до використання в межах суми ліміту кредитування, що зазначена в договорі (п. 5.3 Умов та Правил).
Відповідно до п. 5.9, 5.10 Умов, на суму наданого кредиту банк нараховує відсотки за кожен календарний день використання кредитного ліміту, з розрахунку 365/366 календарних днів у році, за процентними ставками зазначеними в тарифах. Розмір та порядок погашення кредиту та сплати відсотків здійснюється клієнтом щомісяця.
Згідно з п. 5.11 Умов клієнт зобов`язаний щомісяця сплачувати щомісячний мінімальний платіж в розмірі та термін, зазначені в мобільному додатку. При несплаті щомісячного мінімального платежу клієнт повинен сплатити штраф.
Відповідно до довідки про наявність рахунку від 02.11.2025 ОСОБА_1 відкрито рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка № НОМЕР_1 , тип рахунку «Карта Чорна», зі строком дії до 03/24 (а.с. 11).
На підставі укладеного договору ОСОБА_1 отримав у розпорядження картку monobank «Чорна карта» з кредитним лімітом 5500 грн, що підтверджено довідкою про розмір встановленого кредитного ліміту (а.с. 12).
До договору банком долучено паспорт споживчого кредиту Чорної картки monobank та таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит (а.с. 23-25).
АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі та надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитним коштами на умовах передбачених цим Договором та в межах встановленого кредитного ліміту.
Відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками а також іншими витратами відповідно до умов Договору та станом на 30.11.2019 не сплата щомісячного мінімального платежу становила понад 90 днів, після пуш-повідомлення позивача та невчинення відповідачем дій по погашенню заборгованості з 28.03.2020 кредит перейшов у статус «на вимогу».
Відповідно до розрахунку заборгованості, наданого позивачем, ОСОБА_1 має заборгованість за Договором за наданим кредитом (тілом кредиту) 7225,95 грн. Крім того позивач нарахував 2458,91 грн пені а також 37,2% річних відповідно до ст.625 ЦК України на загальну суму 1272,29 грн. Позивач також надав виписку про рух коштів на рахунку (а.с. 8-10).
Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки
Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Правилами ст.1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно зі ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
За змістом ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За правилами ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Положеннями ч. 1 ст.638 ЦК України унормовано, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним, як це закріплено положеннями ст. 1055 ЦК України).
Згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ч.1 ст. 598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.
Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).
Як вбачається з матеріалів справи, свої зобов`язання позивач перед відповідачем виконав.
Відповідно до ст. 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.
Згідно з ч. 1 ст. 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту.
За правилами ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 цього Кодексу.
Правилами статті 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно зі ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Частинами 1 та 2 статті 612 ЦК України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.
Як встановив суд, 06.07.2019 відповідач ОСОБА_1 уклав з позивачем Договір про надання банківських послуг, в рамках якого йому було відкрито банківський (кредитний) рахунок, та користувався на погоджених сторонами умовах кредитними коштами. Сума заборгованості відповідача за кредитом (тіло кредиту) становить 7225,95 грн. На час розгляду справи судом відповідач не надав відомостей, які б свідчили про погашення ним заборгованості, отже, позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідача 2458,91 грн заборгованості за пенею, а також процентів за порушення грошового зобов`язання суд дійшов таких висновків.
Згідно з пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення.
Крім того відповідно до п.6. Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування» у разі прострочення споживачем у період з 1 березня 2020 року до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону.
Суд встановив, що відповідно до наданого розрахунку заборгованості пеня в сумі 2458,91 грн нарахована за період з 30.11.2019 по 01.03.2020, а тому таке нарахування є правомірним.
Крім того, відповідно до наданого розрахунку заборгованості позивач нарахував 1272,29 грн на підставі ч.2 ст.625 ЦК України (37,2 % річних) за період з 01.11.2019 по 1.02.2022 (тобто до початку дії воєнного стану, оголошеного Указом Президента від 22.02.2022№ 64/2022), а відтак, таке нарахування є правомірним.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача заборгованості за Договором.
Щодо розподілу судових витрат
Питання щодо судових витрат суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого судового збору в розмірі 3028,00 грн.
Керуючись ст. 4, 10 - 13,76 - 81, 263 - 265, 268, 273, 280 - 283, 354, 355 ЦПК України,
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо судового рішення за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua/.

Сторони по справі:

Позивач: Акціонерного товариства «Універсал Банк», 04080, Київ, вул. Оленівська, буд.23, .

Відповідач: ОСОБА_1 , остання відоме місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя О.Я.Василенко