УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2026 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира

в складі: головуючого судді Лєдньова Д.М.

при секретарі Желєвій Т.Г.

розглянув заяву Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатам» про роз`яснення рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатам" про відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Богунського районного суду м.Житомира від 16.04.2025 року частково задоволено позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатам" про відшкодування моральної шкоди. З відповідача на користь ОСОБА_1 стягнуто 200 000,00 грн. моральної шкоди, завданої внаслідок нещасного випадку на виробництві.

Відповідачем подано заяву про роз`яснення судового рішення, де особа вказує на необхідність роз`яснення судового рішення, оскільки в рішенні суду не зазначено щодо необхідності утримання (чи неутримання) із стягнутої на користь ОСОБА_1 суми моральної шкоди в розмірі 200 000,00 грн. відповідних податків й інших обов`язкових платежів.

Учасник зауважує на положеннях підпункту «а» підпункту 164.2.14 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України, згідно з яким до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю.

Тобто, чинним податковим законодавством передбачено, що суми відшкодування немайнової (моральної) шкоди, стягнуті на підставі судового рішення, включаються до оподатковуваного доходу платника податку, відповідно підлягають оподаткуванню, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику внаслідок заподіяння йому шкоди життю та здоров`ю.

При цьому, як зазначає відповідач, судова практика, що знайшла свого відтворення у постановах Верховного Суду, свідчить про те, що сума моральної шкоди, стягнута на підставі рішення суду про відшкодування моральної шкоди, завданої здоров`ю внаслідок отриманої травми на виробництві , не підлягає оподаткуванню.

Відповідач просить роз`яснити рішення Богунського районного суду м. Житомира від 16.04.2025 у справі № 295/19316/24 про стягнення з Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», ЄДРОПУ 24584661, адреса: 01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3, на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживає: АДРЕСА_1 , на відшкодування моральної шкоди 200 000,00 грн. в частині оподаткування стягнутої суми моральної шкоди, а також відносно того, хто має сплатити вказані платежі в разі примусового виконання Рішення.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

У пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

У ухвалі від 01.08.2019 у справі № 667/7960/14-ц Верховний Суд зазначив, що зі змісту статті 271 ЦПК України вбачається, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Підставою для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання. Роз`яснення рішення - це більш повний, чіткий, ясний, зрозумілий виклад рішення, як правило його резолютивної частини, розуміння та сприйняття яких викликає труднощі. Якщо фактично ставиться питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Оскільки судове рішення по справі, що ухвалене у спорі про відшкодування моральної шкоди, завданої здоров`ю внаслідок нещасного випадку на виробництві, може бути незрозумілим в частині необхідності оподаткування стягнутої суми моральної шкоди, суд вважає необхідним зазначити таке.

Відповідно до статті 18 ПК України податковим агентом визнається особа, на яку цим Кодексом покладається обов`язок з обчислення, утримання з доходів, що нараховуються (виплачуються, надаються) платнику, та перерахування податків до відповідного бюджету від імені та за рахунок коштів платника податків. Податкові агенти прирівнюються до платників податку і мають права та виконують обов`язки, встановлені цим Кодексом для платників податків.

Відповідно до пункту «а» підпункту 164.2.14 підпункту 164.2 статті 164 ПК України зі змінами, внесеними згідно із Законом України від 16 січня 2020 року № 466-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві», який набрав чинності 23 травня 2020 року, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або у розмірі, визначеному законом.

Граматичне та системне тлумачення зазначеного пункту ПК України у чинній редакції дозволяє зробити висновок, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включаються суми, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування шкоди життю та здоров`ю.

Отже, слід роз`яснити, що сума моральної шкоди, стягнута на підставі рішення суду про відшкодування моральної шкоди, завданої здоров`ю, не підлягає оподаткуванню, а визначена судовим рішенням сума підлягає до стягнення на користь позивача.

З огляду на відповідне роз`яснення вимоги про роз`яснення в частині того, хто саме має здійснити відповідні платежі є безпідставними.

Керуючись ст. 271 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву про роз`яснення судового рішення задовольнити частково.

Роз`яснити рішення Богунського районного суду м. Житомира від 16.04.2025 у справі № 295/19316/24 та вказати, що стягнута на підставі рішення суду грошова сума 200 000,00 грн. моральної шкоди, завданої здоров`ю, не підлягає оподаткуванню.

В іншій частині відмовити у роз`ясненні судового рішення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: Д.М.Лєдньов