справа № 362/9991/25
провадження № 2/362/1511/26
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

27.02.2026

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Поповича О.В. розглянув у порядку письмового провадження в місті Василькові за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін питання щодо прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном та скасування державної реєстрації у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Суд установив:

У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

На адресу суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 , у якій остання просить:

- усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 шляхом скасування в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером: :12:003:0008;

- скасувати кадастровий номер :12:003:0008.

Дослідивши зустрічну позовну заяву та додані до неї документи, суд приходить до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно з частиною першою статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Так, відповідно до частини першої статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У порушення наведених процесуальних положень позивачем не додано до зустрічної позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї.

Крім того, положеннями частини четвертої статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Фактично зустрічна позовна заява містить дві вимоги.

Позивачем за зустрічним позовом під час звернення з заяву сплачено судовий збір у розмірі 1 331, 20 грн. як за одну вимогу немайнового характеру.

Однак, сплачена суму судового збору позивачем з урахуванням наявності двох вимог є недостатньою. За наведених обставин суд дійшов висновку, що позивачем судовий збір у повному розмірі не сплачений.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, оскільки позивачем за зустрічним позовом заявлено дві вимоги немайнового характеру, а судовий збір сплачений тільки за одну вимогу, позивачу за зустрічним позовом необхідно доплатити судовий збір за ще одну вимогу немайнового характеру.

Окрім того, суд звертає увагу позивача за зустрічним позовом на таке.

На підставі частини шостої статті 16 Закону України «Про Державний земельний кадастр» кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Зміна власника чи користувача земельної ділянки, зміна відомостей про неї не є підставою для скасування кадастрового номера.

Цим же законом визначено, що державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію (частина десята статті 24 вказаного Закону).

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Для правильного вирішення спору та захисту порушеного права позивача суд повинен визначитися з учасниками справи.

Частиною першою статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача).

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

Враховуючи вищевикладене позивачу слід визначитися зі змістом позовних вимог, а також суб`єктним складом у спірних правовідносинах, оскільки зі змісту поданої заяви неможливо встановити у який спосіб залучений відповідач може реалізувати заявлені вимоги.

Враховуючи те, що зустрічна позовна заява не відповідає вимогам статті 177 ЦПК України, суд дійшов висновку про залишення її без руху.

Керуючись статтею 185 ЦПК України, суд

постановив:

1. Залишити без руху зустрічну позовну заяву.

2. Надати позивачу за зустрічним позовом строк у п`ять днів із дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, наведених у мотивувальній частині ухвали.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк зустрічна позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не оскаржується.

Суддя О.В. Попович