ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 березня 2026 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Соловей Г.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами та земельної ділянки (присадибної ділянки) в натурі між власниками (виділ частки в натурі, що є у спільній частковій та спільної сумісної власності), -

ВСТАНОВИВ:

27.02.2026 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами та земельної ділянки (присадибної ділянки) в натурі між власниками (виділ частки в натурі, що є у спільній частковій та спільної сумісної власності), відповідно до якої просить поділити житловий будинок з надвірними будівлями, спорудами та земельну ділянку площею 0,0644, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 в натурі між співвласниками і виділити ОСОБА_1 в натурі у власність частку житлового будинку та земельної ділянки, із спільної сумісної власності; припинити право спільної часткової власності на виділену в натурі ОСОБА_1 частин житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами та спільної сумісної власності на виділену в натурі ОСОБА_1 частин земельної ділянки, із спільної сумісної власності.

Розглянувши вказану позовну заяву вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 175-177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 15 ЦК України, передбачає, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Так, позивачем та її представником при подачі позову, всупереч положенням п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначено ціну позову.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно.

Також Касаційний цивільний суд в справі № 495/1706/16-ц щодо позову про виділ в натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності, зазначив, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Таким чином, враховуючи зазначене, вважаю, що позивачем заявлено майнові позовні вимоги, а саме щодо виділу в натурі у власність частки житлового будинку та земельної ділянки, що підлягає вартісній оцінці та має бути відображено в ціні позову.

Відповідно до ЗУ "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з пп. 1 п. 1 ч. 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року встановлено в розмірі 3328,00 грн.

Позивачем сплачено судовий збір в сумі 1331,20 грн.

Разом з тим, з огляду на те, що позивачем не додано до позовної заяви доказів про вартість спірного майна, а саме будинку та земельної ділянки, суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, який повинен сплатити позивач.

П.16 постанови пленуму ВС України № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що «…суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки … такий обов`язок покладається на позивача».

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду звіт сертифікованого оцінювача про оцінку будинку та земельної ділянки, які вона просить визначити за нею в рішенні суду, зазначити, відповідно, ціну позову на підставі відомостей звіту, а також доплатити судовий збір у разі неповної сплати, виходячи з дійсної ціни позову, визначеної на підставі звіту про оцінку, про що надати до суду оригінал квитанції.

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі і підлягають усуненню.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду, враховуючи наявність підстав звільнення від сплати судового збору.

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК у Київ.обл/Фастівська міс/22030101 , код отримувача (ЄДРПОУ) 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0010854, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.175,177, 85,353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами та земельної ділянки (присадибної ділянки) в натурі між власниками (виділ частки в натурі, що є у спільній частковій та спільної сумісної власності) залишити без руху.

Повідомити позивача та її представника про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися не поданою та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Г.В. Соловей