Справа № 285/6341/25
провадження № 2-во/285/23/26
У Х В А Л А

03 березня 2026 року м. Звягель

Звягельський міськрайонний суд Житомирської області у складі головуючої судді Васильчук Л. Й., за участю секретаря судового засідання Букши О. В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1

про виправлення описки в рішенні суду

у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Звягельський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Звягельському районі Житомирської області Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про встановлення факту смерті на тимчасово окупованій території України,-

ВСТАНОВИЛА:

21.11.2025 Звягельським міськрайонним судом Житомирської області постановлено рішення №285/6341/25, яким заяву ОСОБА_1 задоволено та встановлено факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на тимчасово окупованій території України м. Скадовськ Херсонська область.

Заявник ОСОБА_1 02.03.2026 звернувся до суду із заявою про виправлення в рішенні суду описки вказуючи, що в резолютивній частині рішення невірно зазначено прізвище батька ОСОБА_2 , коли вірним буде ОСОБА_2 .

Зважаючи на характер допущеної описки та з огляду на положення частини другої статті 269 ЦПК України суд розглянув заяву про виправлення описки за відсутності учасників справи та дійшов до висновку про її необґрунтованість з таких підстав.

Нормою частини першої статті 269 ЦПК України визначено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

За усталеною практикою Верховного Суду виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

З матеріалів справи убачається, що в резолютивній частині рішення прізвище, ім`я та по батькові ОСОБА_2 зазначено в родовому відмінку.

Отже в розумінні положень цивільного процесуального закону ухвалене судом рішення не містить у тексті описок, що є підставою для відмови у задоволенні заяви позивача.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 269 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її постановлення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому цієї ухвали суду.

Головуюча суддя Л. Й. Васильчук