Справа № 932/3932/25
Провадження № 2/932/1517/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого- судді Потоцької С.С.,

за участю секретаря судового засідання - Карапиш А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, Служба у справах дітей Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визначення місця проживання дитини

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду міста Дніпра надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, Служба у справах дітей Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визначення місця проживання дитини.

В обґрунтування позову позивач вказала, що є матірю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З відповідачем позивач перебувала у зареєстрованому шлюбі, який розірваний рішенням суду. Діти та вона проживають разом за однією адресою: АДРЕСА_1 . Позивач дбає про дітей, уклала декларацію про вибір лікаря для дітей. Вказує, що боїться свого колишнього чоловіка, який діє разом з недобросовісними працівниками органу опіки та піклування. Виконавчим комітетом Новоолексадрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 16.10.2024 прийнято рішення про усунення перешкод у спілкуванні ОСОБА_2 з дітьми ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , вважає це рішення незаконним. У зв`язку з чим, просить визначити місце проживання дітей з нею.

Ухвалою від 13.06.2025 відкрито провадження у справі у порядку загального провадження, підготовче засідання призначене на 24.07.2025. У судове засідання 24.07.2025 учасники справи не з`явилися, позивач подала клопотання про розгляд справи без її участі. Відповідач та третя особа у підготовче засідання не заявилися, будь-яких заяв клопотань не надали. За клопотанням позивача підготовче засідання, яке призначене на 24.07.2025, відкладено на 29.10.2025.

У судове засідання 29.10.2025 позивач не з`явилася, подала клопотання про розгляд справи без її участі. Представник відповідача не з`явилася, подала клопотання про відкладення підготовчого засідання. Третя особа у підготовче засідання не заявилася, будь-яких заяв, клопотань не надала. За клопотанням представника відповідача підготовче засідання відкладено на 10.02.2026.

У підготовче засіданні 10.02.2026 учасники справи не з`явилися, повідомлені належним чином. Третя особа будь-яких заяв, клопотань не надала.

Представником відповідача подане клопотання про закриття провадження у справі.

В обґрунтування клопотання про закриття провадження відповідач зазначив, що позивач в позовній заяві, вказує, що діти- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 проживають із своєю матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 . В обґрунтування позову про визначення місця проживання дитини є виключна незгода із графіком побачень батька із дітьми. Так, позивачка своїми діями перешкоджала побаченням дітей із їх батьком, тому він змушений в судовому порядку визначити спосіб його участі у спілкуванні та вихованні дітей. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 08.07.2025 у справі № 175/9693/24, залишеною без змін Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.01.2026, визначено спосіб участі батька у спілкуванні та вихованні малолітніх дітей та встановлено графік побачень. Постановою від 26.08.2025 Державного виконавця Ганни Суліми відкрито виконавче провадження № НОМЕР_4 на виконання зазначеного рішення суду. Відповідач наголошує на тому, що не заперечує проти проживання малолітніх дітей разом із їх матір`ю. Спір у цій справі ініціювала мати дитини, з якою діти й так фактично проживають, при цьому батько не вимагає змінити місце проживання синів. Тому просить закрити провадження через відсутність предмету спору.

Позивач проти задоволення клопотання заперечила, оскільки на її думку, факт відсутності спору щодо місця проживання дітей з матір`ю може свідчити тільки факт визнання відповідачем позову.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом за відсутності учасників справи не здійснюється.

Розглянувши заявлене клопотання, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

ОСОБА_3 змінила прізвище на « ОСОБА_3 », що підтверджується свідоцтвом про зміну імені від 25.11.2025 серія НОМЕР_1 .

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зазначено у свідоцтвах про народження від 17.10.2023 серія НОМЕР_2 та серія НОМЕР_3 .

Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у ст. 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

При цьому необхідно зазначити, що суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

У ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Предметом спору є об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить постановити певне судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З урахуванням викладеного, неіснування (відсутність) предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Відповідно до правового висновку, сформульованого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 13/51-04 (провадження № 12-67гс19), прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у разі припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Врахувавши викладене, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20.09.2021 у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21) зазначив, що закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України є можливим, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції відповідного судового рішення.

При цьому логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову.

Предметом спору у цій справі-є визначення місця проживання дітей.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 Сімейного кодексу України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків.

Місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає (ч.4 ст.29 ЦК України).

Відповідно до роз`яснень, наданих Верховним Судом України в п.18 Постанови Пленуму «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року №11, при вирішенні спору про місце проживання дитини належить звертати особливу увагу на її вік та з`ясовувати, з ким із батьків вона бажає проживати. Судам слід враховувати також положення ст.160 СК, якою передбачено, що місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків, яка досягла десяти років, за спільною згодою батьків та самої дитини, а місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою.

За обставинами справи встановлено, що діти про ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживають разом з позивачем, про що також зазначено у позовній заяві. Заперечення щодо місця проживання дітей зі сторони батька- відповідача у справі відсутні. Рішенням Виконавчого комітету Новоолексадрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 16.10.2024 № 360 затверджений висновок виконавчого комітету як органу опіки та піклування Новоолексадрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про встановлення графіку побачень ОСОБА_2 з дітьми за місцем їх реєстрації: АДРЕСА_1 . Зазначена адреса є адресою проживання позивача та дітей. Рішенням у справі № 175/9693/24 визначений порядок спілкування та участі батька -відповідача у вихованні малолітніх дітей.

Тому, на переконання суду, між сторонами справи відсутній предмет спору, оскільки місце проживання дітей- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначено за згодою батьків ( ОСОБА_1 та ОСОБА_2 )-разом з матір`ю.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи, що між сторонами фактично відсутній предмет спору як на час пред`явлення позову, так і на час розгляду справи, а тому суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 7, 19, 141, 157, 160-161 СК України, ст. ст. 255, 256 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, Служба у справах дітей Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визначення місця проживання дитини-закритина підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Суддя С.С. Потоцька