Номер провадження № 2/521/3479/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року

Хаджибейський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Бобуйка І.А.

секретаря судового засідання Шелкопляс В.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи в приміщенні суду в місті Одесі клопотання представника відповідача про перехід від спрощеного провадження в загальне провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» про визнання протиправним та скасування наказу про призупинення дії трудового договору, -

В С Т А Н О В И В:

01.10.2025 року звернувся позивач до суду з вказаною позовною заявою, предметом якої є трудові правовідносини, у якій позивач просить суд: визнати незаконним та скасувати наказ Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» від 05.04.2022 року № 524-к «Про призупинення дії трудового договору», стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу; стягнути на користь ОСОБА_1 з акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» середній заробіток за час вимушеного прогулу та судом витрати витрати.

Ухвалою суду від 13.02.2026 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи до судового засідання.

02.03.2026 року до суду від представника відповідача надійшло клопотання про перехід від спрощеного провадження в загальне провадження.

Клопотання мотивує тим, що підставою для звернення до суду позивача з вищезазначеною позовною заявою стала необхідність у визнанні незаконним та скасуванні наказу відповідача від 05.04.202 2р. №524-к «Про призупинення дії трудового договору», стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Відповідно, кількість фактів, які необхідно встановити, як і обставини, умови та підстави, які потребують дослідження для правильного вирішення справи є достатньо великими. Відтак, їх належна та повна оцінка і витребування доказів, дослідження доказів мають безумовно велике значення для правильного вирішення справи, в тому числі за участю та допиту як свідків тих осіб можуть бути залучені.

Вказує, що дана справа має вагоме значення для компанії, а тому повне та об`єктивне дослідження усіх обставин справи для прийняття законного рішення вимагатиме більше часу та зусиль. Враховуючи вище викладене просить розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши клопотання про перехід від спрощеного провадження в загальне провадження та дослідивши матеріали справи, суд доходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з положеннями ч. 4, ч. 5 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст.274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, у т.ч., чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо, кількість сторін та інших учасників справи, чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Крім того, частиною 4 ст. 274 ЦПК України передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. (ч. 8 ст. 279 ЦПК України).

Предметом позову у цій справі є вимоги, що стосуються трудових відносин.

З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги, що позивачем пред`явлено позовну вимогу до відповідача про визнання протиправним та скасування від 05.04.2022 року № 524к «Про призупинення дії трудового договору» та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, тобто даний спір є трудовим спором, який відповідно до вимог ч. 4 ст. 19 ЦПК України та п.2 ч.1 ст. 274 ЦПК України підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, із аналізу вказаних норм, вбачається, що законодавець, визначаючи категорії справ, які підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження не відносить спори, що виникають із трудових правовідносин до категорії малозначних справ, або справ незначної складності, зазначаючи їх окремо, при цьому, маючи на увазі, що для даної категорії справи є пріоритетним швидке її вирішення, крім того, враховуючи вимоги ч.ч. 3, 4 ст. 274 ЦПК України.

Стосовно того, що дана категорія справ щодо спору, що виникають з трудових правовідносин не відноситься до тієї категорії, яка підлягає розгляду виключно за правилами загального позовного провадження, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, та вважає за необхідне продовжити розгляд цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

Суд звертає увагу, що представник відповідача у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи не позбавлений права на участь в судових засіданнях, надання суду пояснень та доказів.

Керуючись статтями 19, 49, 260, 274, 277, 279 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про перехід від спрощеного провадження в загальне провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» про визнання протиправним та скасування наказу про призупинення дії трудового договору.

Продовжити розгляд цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи у судове засідання.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає окремо від рішення суду.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СУДДЯ: