У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27.02.2026 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данко В.Й., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла вищевказана позовна заява про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини.

Дослідивши матеріали позовної заяви вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175 та 177 ЦПК України з огляду на таке.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

Крім того, п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У контексті позовної заяви представником позивачки заявлено вимогу про визначення місця проживання дитини.

За ч. 4 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи (ч. 5 ст. 19 СК України).

Між тим, за обставин цієї позовної заяви представник позивачки не надав письмовий висновок щодо розв`язання спору, а саме - щодо доцільності визначення місця проживання дитини разом із матір`ю, а також не просив про витребування цього доказу.

Понад це, у позовній заяві представник позивача не ставив питання про участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою, тоді як цитованою вище нормою сімейного законодавства передбачено необхідність участі відповідного суб`єкта для вирішення спору по суті.

Підсумовуючи викладене, доходжу до висновку про необхідність залишення досліджуваної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Підсумовуючи викладене, суддя констатує наявність недоліків заяви. За таких обставин заяву слід залишити без руху, про що повідомити заявницю і надати їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали суду.

Керуючись статтями 175, 177, 184, 258-260 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини - залишити без руху.

Позивачці необхідно усунути недоліки заяви у строк, який не може перевищувати десяти днів із дня вручення ухвали про залишення заяви без руху:

-уточнити суб`єктний склад учасників справи (із урахуванням висновків у мотивувальній частині ухвали судді);

-надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У разі не усунення недоліків у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Суддя В.Й. Данко