ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

03 березня 2026 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Василенко Л. І.

суддів: Карпенко О. В., Новікова О. М.,

розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства «Таскомбанк» адвоката Попова Євгена Васильовича на заочне рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 грудня 2025 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Таскомбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором,-

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 17.12.2025 позов АТ «Таскомбанк» задоволено частково. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь АТ «Таскомбанк» заборгованість за договором № 920641-022 від 23.09.2020 в сумі 53816,77 грн та понесені судові витрати в сумі 1451,93 грн, а всього 55268,70 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, 28.01.2026 представник АТ «Таскомбанк» адвокат Попов Є. В. через підсистему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу.

Просив суд скасувати рішення від 17.12.2025 в частині відмови у задоволенні решти позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги позивача по сплаті заборгованості за комісією у розмірі 35970,98 грн.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 13.02.2026 апеляційна скарга представника АТ «Таскомбанк» адвоката Попова Є. В. залишена без руху та надано строк для надання скаржником обґрунтованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення.

На виконання вказаної ухвали апеляційного суду, 24.02.2026 представник АТ «Таскомбанк» адвокат Попов Є. В. через підсистему «Електронний суд» подав заяву про усунення недоліків апеляційної скарги.

Вказує, щопредставник позивача живе та мешкає постійно в м. Києві. Як відомо в січні 2026 року місто Київ підвергся масовому повітряному обстрілу російською федерацією. При повітряному обстрілу була критично пошкоджена Київська ТЕЦ 6, три масовані удари 25-27 грудня 2025 року та 9 січня 2026 року, яка фактично обслуговує, забезпечує гарячою водою та опаленням значну частину лівого та правого берегів м. Києва. Цей факт підтвердили всі офіційні особи Київської міської державної адміністрації та глава воєнної адміністрації м. Києва.

При вказаних обставинах представник позивача вимушений був виїхати 10.01.2026 за місто Київ в Білоцерківський район в Володарську селищну громаду в село, де має свою власність.

Зазначає, що по приїзду представником Товариства в м. Київ 27.01.2026, він одразу взявся за написання апеляційної скарги та 28.01.2026 була подана апеляційна скарга.

Стан квартири та будинку з дітьми (5 та 10 років) не дозволяв знаходитися в м. Києві без опалення при температурі зовні -20 градусів. Тому через зазначені причини непереборної сили, які не залежали від волі представника позивача, подана апеляційна скарга не була вчасно подана. Також надає суду фото фактичного мешкання жильців домів в кварталі мешкання представника позивача.

Просить вважати недоліки апеляційної скарги усуненими та відкрити провадження у даній справі.

Дослідивши заяву про обґрунтування пропущеного строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами розгляду позовної заяви АТ «Таскомбанк» Соснівським районним судом м. Черкаси 17.12.2025 ухвалено заочне рішення.

Відповідно до картки руху документів в електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд» повний текст оскаржуваного рішення отримано АТ «Таскомбанк» та представником ОСОБА_2 23.12.2025 о 06 год. 58 хв (а.с. 132).

28.01.2026 представник АТ «Таскомбанк» адвокат Попов Є. В. через підсистему «Електронний суд» подавдо Черкаського апеляційного суду апеляційну скаргу на заочне рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 17.12.2025.

В апеляційній скарзі вказано, що поважною причиною пропуску строку для подання апеляційної скарги є екстерні відключення електроенергії в м. Києві, що є обставиною непереборної сили та яка не залежала від волі позивача.

Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, його розвитком, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ «Каракуця проти України», заява № 18986/06, 16 лютого 2017 року §53).

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково (ч. 1 ст. 352 ЦПК України).

Частиною 2 ст. 354 ЦПК України визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Згідно із ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частина 4 ст. 357 ЦПК України передбачає, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Право на апеляційне оскарження судового рішення напряму залежить від обізнаності про наявність судового спору та своєчасності отримання судового рішення суду першої інстанції.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Статтею 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності до положень ст. 121 ЦПК України, суд розглядає справи протягом розумного строку.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності та змагальності сторін, особа на власний розсуд здійснює своє право на захист і розпоряджається своїми цивільними та процесуальними правами, зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, повинна діяти добросовісно, розумно, передбачаючи наслідки, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, зловживання правом не допускається.

Днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи та день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п. 2, 4 ч. 6 ст. 272 ЦПК України).

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє (ч. 7 ст. 272 ЦПК України).

Надіслання (електронної) копії судового рішення адвокату як представнику сторони на його офіційну електронну адресу в ЄСІТС є за змістом частин п`ятої, сьомої статті 14 ЦПК України належним способом вручення судового рішення представнику сторони. Таке вручення на підставі частини сьомої статті 272 ЦПК України вважається врученням судового рішення також особі, яку цей представник (адвокат) представляє (постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 жовтня 2024 року у справі № 385/513/23, Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду від 8 лютого 2024 року у справі № 480/8341/22).

Повний текст оскаржуваного рішення отримано АТ «Таскомбанк» та його представником через підсистему «Електронний суд» 23.12.2025.

Таким чином, перебіг тридцятиденного строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду, з урахуванням дати отримання повного тексту рішення, розпочався 24.12.2025 та закінчився 22.01.2026 включно.

Апеляційну скаргу подано представником скаржника 28.01.2026, тобто з пропуском встановленого процесуального строку.

Представник скаржника в апеляційній скарзі та в заяві про усунення недоліків апеляційної скарги посилається на екстерні відключення електроенергії як на підставу пропуску строку.

Проте, законодавець надав учаснику справи тридцять днів для підготовки та подання апеляційної скарги. Скаржником не надано жодних доказів того, що перешкоди (відсутність електропостачання) мали безперервний характер протягом усього визначеного законом строку, тобто з 24.12.2025 по 22.01.2026.

Доводи представника скаржника про те, що він змушений був виїхати 10.01.2026 за межі міста Києва і лише по приїзду 27.01.2026 до м. Києва він підготував апеляційну скаргу, на думку колегії суддів, не заслуговують на увагу, оскільки АТ «Таскомбанк» безпосередньо мало можливість подати апеляційну скаргу в порядку самопредставництва у межах строку апеляційного оскарження.

Верховний Суд у постанові від 06.06.2024 у справі №559/2655/23 дійшов висновку, що застосування аварійних відключень електроенергії, тривала відсутність електропостачання також не можуть бути обґрунтованими підставами для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки воєнний стан на території України оголошено 24 лютого 2022 року і з цього часу відбуваються масовані ракетні обстріли російською федерацією населених пунктів України, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури, проте такі атаки не проводяться щодня, оскільки це складний логістичний процес. Разом із цим, судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому Законом порядку. Не було встановлено в Україні й повного припинення роботи банківських устав, комунальних служб та/або поштового зв`язку.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на викладене вбачається, що скаржник пропустив строк на апеляційне оскарження судового рішення, заява про поновлення строку на апеляційне оскарження не обґрунтована та не містить доказів наявності об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість АТ «Таскомбанк» своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції, й не могли бути усунуті скаржником.

Враховуючи вищезазначене, викладені причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнанні апеляційним судом неповажними.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст. ст. 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд,-

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства «Таскомбанк» адвоката Попова Євгена Васильовича на заочне рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 грудня 2025 року.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Л. І. Василенко

Судді: О. В. Карпенко

О. М. Новіков