Справа №295/3336/26
УХВАЛА

03.03.2026 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М., вирішуючи питання про прийняття позовної заявипредставника ОСОБА_1 адвоката Хоменка Сергія Олександровича до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 , -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати об?єктом права спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , нерухоме майно, а саме частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ;

- у порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/8 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

- стягнути із відповідача на користь позивача судові витрати.

При вирішенні питання про відкриття провадження по справі, суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Так, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, матеріали позовної заяви не містять посилання на докази щодо здійснення добудови спірного майна, його істотного розширення, збільшення загальної площі, зведення додаткових житлових та допоміжних приміщень.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» за позовну заяву майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1311, 20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (16640, 00 грн).

Згідно статті 7 Закону України «Про державний бюджет на 2026 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2026 року становить 3 328,00 гривень. Отже ставка судового збору при зверненні до суду із позовною заявою майнового характеру, яка подана фізичною особою, у 2026 році повинна складати не менше 1311, 20 грн та не більше 16640, 00 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Позивачем не визначена ціна позову з посиланням на те, що для її визначення необхідно провести судову будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизу.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003, ринкова вартість - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

За приписами абз. 3 п. 2 розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17.05.2018 № 658, строк дії звіту про оцінку не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, що зазначається в такому звіті.

Разом з тим, посилання представника позивача на те, що для визначення ціни позову необхідно призначити експертизу, суд вважає надуманим, до матеріалів позовної заяви не долучено звіту про оцінку майна, право власності на яке просить визнати позивач, який слугуватиме підставою для визначення ціни позову.

Виходячи з орієнтованої місцевої ринкової вартості нерухомості (вартість 1 кв. м 1300, 00 доларів США х загальний розмір квартири 57, 45 кв.м.),суд вважає за необхідне попередньо визначити розмір судового збору в сумі 11762,89 грн.( 57,45 кв.м х 1300,00 дол.США х42,00( вартість 1 дол. США) х 3/8 частки х1%)

Відтак, з урахуванням попередньо визначеного судом розміру судового збору, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 11762,89 грн, а докази сплати надати суду, а також виконати вимоги ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

До матеріалів позовної заяви долучено клопотання про відстрочення від сплати судового збору.

Таким чином, правових підстав для відстрочення сплати судового збору немає, суд відмовляє у задоволення відповідного клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За наведених обставин, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених та викладених вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заявупредставника ОСОБА_1 адвоката Хоменка Сергія Олександровича до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує 7 (семи) днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Чішман