Провадження №2/752/5903/26
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

12 січня 2026 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кокошко О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суд вважає, що вона підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Статтею 187 ЦПК України визначено, що суддя при відкритті провадження у справі вирішує питання щодо підсудності справи цьому суду.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загального суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішуються питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна заява.

Згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 9-10 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 24.06.2024 у справі №554/7669/21 зазначив, що ч. 1 ст. 27, ч. 1 ст. 28 ЦПК України імперативно передбачено використання для визначення територіальної юрисдикції (підсудності) лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про міжнародне приватне право» іноземний елемент - ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм, зокрема, хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про міжнародне приватне право» цей Закон застосовується до таких питань, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом, зокрема, підсудність судам України справ з іноземним елементом.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Визначаючи підсудність справ судам України слід керуватися загальними правилами, визначеними у ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право».

Позивач пред`явила позов до суду із врахуванням останнього відомого місця проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , про що було вказано позивачем у позовній заяві у вступній частині.

Враховуючи вказані обставини, на думку позивача, позов має розглядатися Голосіївським районним судом м. Києва.

Як вбачається із свідоцтва про шлюб від 13.03.2019 відповідач ОСОБА_2 є громадянином Ісламської Республіки Іран.

Відповідно до відповіді з ЄДДР, відповіді з реєстру територіальної громади м. Києва, відповіді УДМС в м. Києві та Київській області відсутні відомості щодо зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 .

Отже, судом встановлено, що за вищевказаною адресою у Голосіївському районі м. Києва не значиться зареєстрованим відповідач ОСОБА_2 .

Крім того, у позовній заяві позивачем в обґрунтування позову зазначено, що вони не мають спільних дітей.

Водночас, із позовної заяви та доданих документів судом встановлено, що позивачем до позовної заяві не додано документів на підтвердження вказаної останньої відомої адреси проживання відповідача.

Також позивачем до позовної заяви не додано доказів щодо місця знаходження майна відповідача, його останнього відомого зареєстрованого місця проживання або перебування, роботи.

Отже, судом на виконання положень ст. 187 ЦПК України не підтверджено останнє відоме зареєстроване місце проживання або перебування відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , тобто на території Голосіївського району м. Києва.

Отже, з урахуванням встановленого суд встановив, що на підставі ч. 1 ст. 27 та ч. 9 ст. 28 ЦПК України, визначеної позивачем у позові, вказана позовна заява не підсудна Голосіївському районному суду міста Києва.

За таких обставин позивачу необхідно обґрунтувати підстави, за яких вона звертається до суду з позовом про розірвання шлюбу з відповідачем на підставі ч. 1 ст. 27 ЦПК України, у зв`язку з чим, враховуючи положення ст. 13 ЦПК України, суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження у вказаній справі, а вказана позовна заява підлягає поверненню, оскільки будь-яке судове рішення постановлене у вказаній справі буде підлягати скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою підсудністю.

Керуючись ст.ст. 27, 175, 185, 260-261, 354-355 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - повернути позивачу із доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала складена 12.01.2026.

Суддя О. Б. Кокошко