Справа № 183/3108/16
№ 2-п/183/49/25
У Х В А Л А

02 березня 2026 року м. Самар

Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Городецького Д.І.

з секретарем судового засідання Пономаренко О.О.

за участю:

представника заявника (відповідача) Чіп Я.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 липня 2016 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в :

20 листопада 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 липня 2016 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заяву подано представником заявника ОСОБА_1 адвокатом Чіп Я.М. в електронній формі в системі «Електронний суд».

На обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилався на те, що 15 липня 2016 року Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області ухвалене заочне рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

У відповідності до заочного рішення суду:

-позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» - задоволено;

-стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 14.12.2006 р. № DND0AE00006159 у розмірі 101 734,35 доларів США, що за курсом 25,48 відповідно до службового розпорядження НБУ складає 2 592 191,24 грн., яка складається з: заборгованості за кредитом 15 752,11 доларів США; заборгованості по процентам за користування кредитом 24 090,92 доларів США; заборгованості по комісії за користування кредитом 1 159,20 доларів США; пені 60 732,12 доларів США;

-стягнуто з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» судові витрати в сумі 19 441, 43 грн.;

-стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» судові витрати в сумі 19 441, 43 грн.

ОСОБА_1 у заяві зазначає, що він не був належним чином повідомлений про місце, дату і час судового засідання, судова повістка йому не вручалася, з заочним рішенням суду ознайомлений особисто в приміщенні суду тільки 14.11.2025 року.

Крім того, при ухваленні рішення судом не враховані суттєві обставини, які свідчать про припинення договору поруки.

В зв`язку з наведеним, заяві ОСОБА_1 просив суд:

-поновити йому строк звернення з заявою про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 липня 2016 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором;

-переглянути заочне рішення суду та скасувати його з одночасним призначенням справи до розгляду у загальному порядку.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, його представник адвокат Чіп Я.М. в судовому засіданні підтримав заяву, посилався на підстави та обставини звернення, викладені у заяві про перегляд заочного рішення суду.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про місце, дату і час розгляду заяви.

Представник позивача Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" (правонаступник Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк») в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про місце, дату і час судового засідання.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення суд приходить до нижченаведеного.

Встановлено, що 15 липня 2016 року Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області ухвалене заочне рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

У відповідності до заочного рішення суду:

-позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» - задоволено;

-стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 14.12.2006 р. № DND0AE00006159 у розмірі 101 734,35 доларів США, що за курсом 25,48 відповідно до службового розпорядження НБУ складає 2 592 191,24 грн., яка складається з: заборгованості за кредитом 15 752,11 доларів США; заборгованості по процентам за користування кредитом 24 090,92 доларів США; заборгованості по комісії за користування кредитом 1 159,20 доларів США; пені 60 732,12 доларів США;

-стягнуто з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» судові витрати в сумі 19 441, 43 грн.;

-стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» судові витрати в сумі 19 441, 43 грн.

Відповідно до Закону України від 26.02.2025 року № 4273-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів" 29 квітня 2025 року було змінено назву Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області на Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

У відповідності до ст. 228 ЦПК України (яка була чинна на час ухвалення судом заочно рішення) 1. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. 2. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

В наступному, у зв`язку із внесеннями змін до ЦПК України, порядок перегляду заочного рішення були регламентовані статтею 284 ЦПК України, відповідно до якої 1. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. 2. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 3. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. 4. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як зазначалося вище, у заяві ОСОБА_1 зазначив, що він не був належним чином повідомлений про місце, дату і час судового засідання, судова повістка йому не вручалася, з заочним рішенням суду ознайомлений особисто в приміщенні суду тільки 14.11.2025 року.

У той же час, матеріали цивільної справи містять рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, відповідно до яких:

-16.06.2016 ОСОБА_1 отримав копію позовної заяви та повістку на 21.06.2016 р.;

-23.06.2016 ОСОБА_1 отримав удову повістку на 15.07.2016 р.

-18.08.2016 ОСОБА_1 отримав копію заочного рішення суду від 15.07.2016 р.

Судом встановлено, що заявник ОСОБА_1 15.07.2016 р. отримав копію заочного рішення суду.

Як зазначалося вище, з заявою про перегляд заочного рішення суду ОСОБА_1 звернувся 20.11.2025 р., тобто, з пропуском строку звернення, визначеного ст. 228 ЦПК України (яка була чинна на час ухвалення судом заочно рішення) та ст. 284 ЦПК України в новій редакції.

Суд приходить до переконання, що заявником не надано належних та допустимих доказів пропуску строку звернення до суду з зазначеною заявою з 15.07.2016 року (дата винесення заочного рішення) до 20.11.2025 р. (дата звернення з заявою про перегляд заочного рішення.

Так, заочний розгляд справи є специфічною процедурою розгляду цивільної справи та її вирішення за відсутності відповідача.

Умовами проведення заочного розгляду справи є: 1) належне повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання; 2) нез`явлення відповідача у судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) неподання відповідачем відзиву на позовну заяву та 4) відсутність заперечень позивача проти такого вирішення справи. Лише в разі одночасного існування всіх перелічених умов суд може ухвалити заочне рішення в справі (частина перша статті 280 ЦПК України).

Водночас суть та мета заочного розгляду справи, які полягають у своєчасному та ефективному вирішенні спору, не відрізняються від тих же складових загального позовного провадження. Наведене пояснюється тим, що питання проведення заочного розгляду справи виникає вже на стадії судового розгляду під час судового засідання у справах позовного провадження. Тобто за наявності передбачених законом умов фактично відбувається перехід із загального позовного провадження до заочного розгляду справи.

У доктрині цивільного процесуального права вважається, що, з одного боку, заочне провадження є додатковою гарантією для позивача від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу та дотримання судами строків розгляду справи.

З іншого боку, відповідачу частиною першою статті 284 ЦПК України гарантується право на перегляд заочного рішення за його письмовою заявою за «спрощеною процедурою», тобто тим самим судом.

Законодавець передбачив, що заочне рішення підлягає скасуванню судом першої інстанції, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (частина перша статті 288 ЦПК України).

Отже, ЦПК України встановлює можливість перегляду ухваленого місцевим судом заочного рішення цим же судом без необхідності звернення до апеляційного суду за умови, що причини, які зумовили неприйняття відповідачем участі у розгляді справи, визнані судом поважними, а докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Натомість право на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду відповідач набуває лише після залишення його заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

Водночас ЄСПЛ, висновки якого належить застосовувати судам, вказав, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Щодо процесуальних строків як інструменту забезпечення дотримання принципу правової визначеності.

За загальним правилом метою встановлення строків є надання визначеності у реалізації суб`єктами правовідносин своїх прав та обов`язків. З настанням або закінченням відповідного строку пов`язане виникнення, зміна чи припинення правовідносин.

Строк як відрізок часу обмежує дію суб`єктивних прав та обов`язків. Водночас процесуальний строк - це встановлений законом або визначений судом проміжок часу, протягом якого суд або учасники судового процесу мають право або зобов`язані вчинити певну процесуальну дію чи сукупність таких дій.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу.

Отже, запровадження строку, у межах якого особа може звернутися до суду з позовом, заявою, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності та забезпечення здійснення судових процедур у межах розумних строків.

Як зазначалося вище, у відповідності до ст. 228 ЦПК України (яка була чинна на час ухвалення судом заочно рішення) заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії, а відповідно до частини другої статті 284 ЦПК України (яка є чинною), заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (частини третя, четверта статті 284 ЦПК України).

Наслідки пропуску процесуальних строків на вчинення процесуальних дій передбачені у статті 126 ЦПК України.

Відповідно до частини першої цієї статті із закінченням встановленого законом або судом строку втрачається право на вчинення процесуальних дій. Таке право втрачається в силу закону, тому не потребує додаткового визнання судом. Суд лише констатує пропуск процесуального строку та відсутність поважних причин для його поновлення, якщо була подана заява про поновлення такого строку.

Окремо ЦПК України встановлює наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, суд зобов`язаний залишити без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частина друга статті 126 ЦПК України).

За загальним правилом пропуск процесуальних строків має наслідком втрату права на вчинення процесуальної дії, а для суду настає обов`язок застосувати передбачені ЦПК України наслідки подання документів після закінчення процесуальних строків. Під залишенням документів без розгляду треба розуміти відмову суду давати правову оцінку поданому з пропуском строку документу. Отже, перевірка судом дотримання процесуальних строків при поданні процесуальних звернень учасниками процесу відбувається ex officio.

Зміст статей 284, 286, 287 ЦПК України не дає підстав для висновку, що у цих нормах міститься інакший порядок дій суду, ніж той, що встановлений у статтях 126, 127 цього Кодексу.

Суд зобов`язаний перевірити дотримання відповідачем вимог статей 284, 285 ЦПК України, зокрема в частині строку подання заяви про перегляд заочного рішення, до прийняття такої заяви до розгляду. Суд не наділений правом, оминувши процесуальну дію щодо встановлення дотримання або порушення заявником строків звернення до суду, перейти до розгляду заяви по суті.

Відповідно до загальних положень ЦПК України про наслідки пропуску процесуальних строків (частина друга статті 126 ЦПК України) заява про перегляд заочного рішення, яка подана з пропуском строків звернення повинна бути залишена без розгляду.

Зазначена правова позиція висловлена у Постанові ВП ВС від 12 червня 2024 року у справі № 756/11081/20 (провадження № 14-25цс24)

Оскільки заявник звернувся до суду з пропуском строків звернення з відповідною заявою, не надав належних та допустимих доказів поважності причин пропуску процесуального строку, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення з заявою про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 липня 2016 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором належить відмовити, а заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду залишити без розгляду.

У зв`язку з вищенаведеним, керуючись ст. 126, 284-288 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення з заявою про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 липня 2016 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 липня 2016 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути поданою до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення.

Ухвалу проголошено 02 березня 2026 року.

Суддя Д.І. Городецький