Справа № 646/586/26
№ провадження 2/646/1922/2026
У Х В А Л А

09.02.26 м.Харків

Суддя Основ`янського районного суду міста Харкова Янцовська Т.М., розглянувши матеріали цивільної справи № 646/586/26 за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Факторинг Партнерс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача звернувся до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості за договором.

Ухвалою суду від 30.01.2026 позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали, а саме додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

04.02.2026 року до суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків та клопотання про витребування доказів. Позивач просив здійснювати повідомлення відповідача в порядку, передбаченому ч. 11 ст. 128 ЦПК України, а також просив витребувуати з міграційної служби та територіальної громади інформацію щодо відповідача.

Дослідивши матеріали справи, заяви про усунення недоліків, клопотання про витребування доказів, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ч.4 ст.83 ЦПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Суддя, дослідивши матеріали позовної заяви, вважає, що у задоволенні клопотання про витребування доказів необхідно відмовити, так як представником позивача не доведено те, що ці докази можуть мати значення для правильного вирішення справи, а також не надано докази що представником позивача було здійснено всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання документів, вказаних у клопотанні, самостійно.

Що стосується заяви про усунення недоліків, то суд зазначає наступне.

Частина 7 статті 43 ЦПК України передбачає, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Верховний Суд у постанові від 17.08.2023 по справі №296/1532/21 зазначив, що відповідно до ч.7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Саме опис вкладення є офіційним підтвердженням наявності у відправленні того пакету документів, який був надісланий відправником.

Крім того, відповідно до п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05 березня 2009 року (надалі Правила), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом положень вищевказаних Правил доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання є виданий ним відправникові розрахунковий документ встановленої форми, разом з тим, опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку Укрпошта від 12 травня 2006 року № 211 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень (надалі Порядок), в п. 3.2. якого наведено зразок оформлення опису вкладення за формою 107, де відправник складає опис вкладення поштового відправлення у двох примірниках із зазначенням у ньому найменування одержувача та його адреси, поіменного переліку предметів, зазначення кількості кожного предмета, його оголошеної цінності, загальної кількості предметів та загальної оголошеної цінності вкладення і підписує його.

Верховний Суд у постанові від 14 листопада 2018 року по справі № 761/9285/17 зробив висновок про те, що належним доказом надіслання документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом, а факт отримання підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Дійсно, ч. 11 ст. 128 ЦПК України, на яку посилається представник позивач, передбачає, що відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Але зазначеною статтею передбачено порядок повідомлення відповідача, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, саме про дату, час і місце розгляду справи.

В той же час, прийняттю позовної заяви до розгляду та відкриттю провадження у справі передує виконання позивачем вимог ч. 7 ст. 43 ЦПК України, тобто у даному випадку надання доказів надсилання позовної заяви з доданими матеріалами відповідачу.

Згідно зі ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Згідно зі ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

З урахуванням вищенаведеного, суддя вважає, що позивачем не усунуті недоліки, зазначені в ухвалі суду від 30.01.2026 року, а тому позовну заяву необхідно повернути позивачу та вважати її неподаною.

Керуючись ст.ст. 83-84, 185, 279 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

В клопотанні представника позивача Сердійчук Я.Я. про витребування доказів по цивільній справі № 646/586/26 за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Факторинг Партнерс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Факторинг Партнерс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - вважати неподаною та повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Т.М. Янцовська