Справа № 702/91/26
Провадження № 2-о/702/16/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про повернення заяви

06.02.2026 м. Монастирище

Суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області Жежер Ю.М. розглянув матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа виконавчий комітет Монастирищенської міської ради про визнання ОСОБА_2 недієздатним та призначення опіки,

в с т а н о в и в :

Заявник ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» 05.02.2026 звернувся до суду з заявою про визнання ОСОБА_2 недієздатним та призначення опіки.

Дослідивши матеріали заяви, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Стаття 2 СК України визначає учасників сімейних відносин, які регулює Сімейний кодекс України.

Частина 4 статті 2 СК України визначає, що Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням.

Тобто, такі особи як тітка, дядько та племінники виділені з кола єдиних сімейних правовідносин.

Також, Сімейний кодекс України та Цивільний кодекс України не визначають поняття близькі родичі та переліку таких осіб.

Згідно ч. 1 ст. 8 ЦК України якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону).

В подібних правовідносинах, які виникають між опікуном та підопічним, в тому числі який визнаний судом недієздатним, віднесено до близьких родичів лише батьків, дітей, братів, сестер, що вбачається з положень ч. 1 ст. 68 ЦК України, згідно з якими опікун, його дружина, чоловік та близькі родичі (батьки, діти, брати, сестри) не можуть укладати з підопічним договорів, крім передання майна підопічному у власність за договором дарування або у безоплатне користування за договором позички.

Конституційний суд України у рішенні № 5рп/99 від 03.06.1999 у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", частин четвертої і п`ятої статті 22 Закону України "Про міліцію" та частини шостої статті 22 Закону України "Про пожежну безпеку"(справа про офіційне тлумачення термі на "член сім`ї") вирішив, що близькими родичами є рідні брати, сестри, онуки, дід, баба, іншими родичами є неповнорідні брати, сестри; зять, невістка; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші.

Сімейний кодекс України, згідно його частини 4 статті 2, взагалі не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням, тобто по суті виділяє таких осіб з кола єдиних сімейних правовідносин.

Згідно змісту заяви та доданих до неї документів, ОСОБА_2 , якого просять визнати недієздатним є рідним дядьком заявника ОСОБА_1 , а тому не є його членом сім`ї чи близьким родичем.

Отже системний аналіз вказаних норм дає можливість прийти до висновку, що заявник ОСОБА_1 не являється членом сім`ї чи близьким родичем в розумінні СК України по відношенню до свого дядька ОСОБА_2 , відносно якого ним подано до суду заяву про визнання фізичної особи недієздатною.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 11.06.2019 у справі №130/2391/18 (провадження №61-1307св19).

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі вищевикладених мотивів та норм закону, враховуючи, що до суду звернулася особа, яка за положеннями ч. 3 ст.296 ЦПК України не наділена таким правом, тобто, не має процесуальної дієздатності, заява підлягає поверненню заявнику ОСОБА_1 .

Суд вважає за необхідне на підставі ч. 7 ст. 185 ЦПК України роз`яснити заявнику, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 175, 177, 185, 258, 260, 294, 315, 352, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа виконавчий комітет Монастирищенської міської ради про визнання ОСОБА_2 недієздатним та призначення опіки, повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в Черкаський апеляційний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (з дня вручення копії ухвали).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Юлія ЖЕЖЕР