Провадження № 2-о/288/31/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року селище Попільня

Суддя Попільнянського районного суду Житомирської області Поліщук Р. М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерство оборони України, Військова частина НОМЕР_1 про оголошення особи померлою,

ВСТАНОВИВ:

До Попільнянського районного суду Житомирської області надійшла цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерство оборони України, Військова частина НОМЕР_1 про оголошення особи померлою.

Суддя, перевіривши подану заяву та додані до неї матеріали приходить до висновку, що дана заява не підсудна Попільнянському районному суду Житомирської області.

Стаття 305 ЦПК України визначає, що заява про визнання фізичної особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою подається до суду за місцем проживання заявника або за останнім відомим місцем проживання (перебування) фізичної особи, місцеперебування якої невідоме, або за місцезнаходженням її майна.

За змістом заяви, місцезнаходженням заявника ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 зазначено АДРЕСА_1 .

Як вбачається з Відповіді № 2095897 від 05.12.2025 року з Єдиного державного демографічного реєстру заявник ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 . /а.с. 63/

Крім того, суддею встановлено, що зареєстроване місце проживання померлого ОСОБА_3 було АДРЕСА_3 . /а.с. 28, 60/

Таким чином, питання підсудності даної справи про оголошення особи померлою пов`язане законодавцем саме із місцем проживання заявника або за останнім відомим місцем проживання (перебування) фізичної особи, місцеперебування якої невідоме, або за місцезнаходженням її майна.

Крім того, суддя зазначає, що дана заява про оголошення фізичної особи померлою подана заявником 01 грудня 2025 року до Броварського міськрайонного суду Київської області. Ухвалою суду від 02 грудня 2025 року дану заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Як вбачається з ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2025 року матеріали даної заяви передано до Житомирського районного суду Житомирської області для розгляду за підсудністю.

15 січня 2026 року ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області матеріали даної цивільної справи направлено за підсудністю до Попільнянського районного суду Житомирської області, в зв`язку з тим, що ОСОБА_2 , яка діє як законний представник неповнолітньої ОСОБА_1 з 29.12.2020 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Проте, дана заява згідно ст. 305 ЦПК України, має бути подана до суду за місцем проживання заявника або за останнім відомим місцем проживання (перебування) фізичної особи, місцеперебування якої невідоме.

Згідно з частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального Кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як визначено у частині 1 статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Правовий статус суду, його функції та суворо визначений порядок діяльності запорука точного й неухильного додержання процесуальної форми господарського провадження, гарантія забезпечення правосуддя стосовно всіх учасників розгляду.

Дотримання правил підсудності обов`язок суду, який не залежить від особистого волевиявлення сторін. За рахунок його запровадження забезпечується оптимальне функціонування судової системи, створюються умови для вирішення поставлених перед нею завдань щодо забезпечення прав людини та громадянина, захищається державний інтерес у справедливому судочинстві.

Натомість порушення правил підсудності, породжує всеосяжний спектр несприятливих для всієї системи правосуддя наслідків.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (частина 1 статті 378 Цивільного процесуального кодексу України).

Отже, суд повинен суворо дотримуватися правил підсудності.

За приписами частини 9 статті 187 Цивільного процесуального Кодексу України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 1 статті 31 Цивільного процесуального Кодексу України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно з положеннями статті 32 Цивільного процесуального Кодексу України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Разом із тим, розгляд справи з порушенням правил підсудності є підставою для скасування судового рішення та в цілому нівелює інститут територіальної підсудності, а також ставить під сумнів саму сутність судового розгляду виходячи із приписів пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору «судом, встановленим законом».

Концепцію суду, встановленого законом, у значенні, вжитому у статті 6 Конвенції, розкрито у рішенні від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко проти України» (заяви № 29454/04, № 29465/04), у якому Європейський суд з прав людини зазначив, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Zand v. Austria» зазначено, що термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (...) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (...)».

Отже, висловлювання «судом, встановленим законом» зводиться не лише до правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Підсудність визначає коло цивільних справ у спорах, вирішення яких належить до повноважень конкретного суду першої інстанції (глава 1 розділу ІІІ Цивільного процесуального Кодексу України).

Враховуючи недопустимість порушення правил щодо територіальної підсудності, а також той факт, що приймаючи до провадження вказану цивільну справу, суд, до якого направлено справу з порушенням правил підсудності, позбавляє сторін у справі права на розгляд справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Таким чином, дана заява за територіальною юрисдикцією (підсудністю) відноситься до Броварського міськрайонного суду Київської області, тобто за місцем проживання заявника або до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області тобто за останнім відомим місцем проживання (перебування) фізичної особи, місцеперебування якої невідоме, або за місцезнаходженням її майна.

Відповідно до частини третьої статті 31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини кожна держава учасниця Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, реалізуючи пункт 1 статті 6 цієї Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Разом з тим Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року (judgementof ECHR of 16 December 1992 DeGeouffredelaPradellev. France // Series AN 253-B).

За наведених обставин, заяву належить передати на розгляд до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області, який розташований за адресою: 30400, місто Шепетівка, вулиця Героїв Небесної Сотні, будинок 30, Хмельницької області, до територіальної юрисдикції (підсудності) якого, згідно встановленої судом інформації, відноситься розгляд вказаної справи, а саме: за останнім відомим місцем проживання (перебування) фізичної особи, місцеперебування якої невідоме, або за місцезнаходженням її майна.

Стаття 32 ЦПК України визначає, що спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Керуючись статтями 27, 31, 32, 187, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерство оборони України, Військова частина НОМЕР_1 про оголошення особи померлою - передати на розгляд до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області (30400, місто Шепетівка, вулиця Героїв Небесної Сотні, будинок 30, Хмельницької області).

Копію ухвали направити позивачу для відома.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Попільнянського

районного суду Р. М. Поліщук