Справа №203/1244/26
Провадження №2/0203/1514/2026
УХВАЛА

03 березня 2026 року суддя Центрального районного суду міста Дніпра Католікян Михайло Олександрович, вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Центральна служба у справах дітей Дніпровської міської ради, Соборний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Одеса), про поновлення батьківських прав,

у с т а н о в и в:

1. 11 лютого 2026 року позивач через систему «Електронний суд» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи Центральна служба у справах дітей Дніпровської міської ради, Соборний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про поновлення батьківських прав (а.с.а.с. 1 5).

2. 16 лютого 2026 року суд постановив ухвалу про залишення заявленого позову без руху через недотримання позивачем вимог частини 7 статті 43, частини 1 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) з наданням десятиденного строку для усунення недоліку надання суду доказів надсилання третім особам копій поданих до суду документів: Центральній службі у справах дітей Дніпровської міської ради листом з описом вкладення, Соборному відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дніпрі Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами.

3. Крім того, суд звернув увагу позивача на необхідність виправлення ним найменування третьої особи органу реєстрації актів цивільного стану, а також надання суду відомостей щодо місця проживання дитини, оскільки поновлення батьківських прав відносно дитини, яка не мешкає з батьком і місце проживання якої йому невідоме, фактично унеможливлює реалізацію такого права.

4. 24 лютого 2026 року позивач через систему «Електронний суд» повідомив суд про виконання ухвали від 16.02.2026, подавши при цьому позовну заяву у новій редакції.

5. Дослідивши подані матеріали, суд дійшов висновку про те, що заявлений у справі позов необхідно повернути як неподаний з таких підстав.

6. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

7. Загальні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також документів, що додаються до неї, визначені статтями 175, 177 ЦПК.

8. Згідно з частинами 1, 2 статті 175 ЦПК у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

9. Позовна заява подається до суду у письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

10. За правилами, встановленими частиною 8 статті 43 ЦПК, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

11. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

12. Частинами 1, 4, 8 статті 14 ЦПК визначено, що в судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

13. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

14. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

15. Електронний кабінет це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

16. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

17. Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

18. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

19. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

20. Особливості використання електронного підпису або іншого засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

21. Отже, подання позовної заяви передбачає підписання цього документа і його безпосереднє отримання відповідним судом. У випадку звернення до суду з позовною заявою в паперовій формі вона має містити власноручний підпис особи, яка її подає. У питанні ж звернення до суду з позовною заявою в електронній формі є свої особливості.

22. Так, за приписами частин 1, 2 статті 17 Закону України від 05.10.2017 №2155-VIII «Про електронну ідентифікацію електронні довірчі послуги» (далі Закон №2155-VIII) електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях не повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в інформаційних системах, в яких здійснюється обробка таких електронних даних, можуть здійснюватися з використанням електронних довірчих послуг або без отримання таких послуг, за умови попередньої домовленості між учасниками взаємодії щодо порядку електронної ідентифікації учасників таких правових відносин.

23. Електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

24. Відповідно до частини 4 статті 18 Закону №2155-VIII кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

25. Згідно з частинами 1, 2 статті 7 Закону України від 22.05.2003 №851-IV «Про електронні документи та електронний документообіг» (далі Закон №851-IV) для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

26. За правилами, встановленими статтею 7 Закону №851-IV, оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги». Якщо автором створюються ідентичні за документарною інформацією та реквізитами електронний документ та документ на папері, кожен з документів є оригіналом і має однакову юридичну силу. Оригінал електронного документа повинен давати змогу довести його цілісність та справжність у порядку, визначеному законодавством; у визначених законодавством випадках може бути пред`явлений у візуальній формі відображення, в тому числі у паперовій копії. Електронна копія електронного документа засвідчується у порядку, встановленому законом. Копією документа на папері для електронного документа є візуальне подання електронного документа на папері, яке засвідчене в порядку, встановленому законодавством.

27. Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що адресовані суду заяви або клопотання мають бути підписані безпосередньо самим учасником судового процесу, яким подається відповідний процесуальний документ. Виконання цієї вимоги є умовою його прийнятності та можливості розгляду по суті. При цьому, у разі подання процесуального документа в паперовому варіанті, він має містити власноручний підпис особи, яка його подає. У випадку подання такого документа до суду в електронній формі, він повинен бути скріплений електронним цифровим підписом такої особи (підписанта). Лише у такому випадку електронний документ матиме силу оригіналу і вважатиметься підписаним у встановленому законодавством порядку.

28. З матеріалів справи вбачається, що позовна заява у новій редакції подана до суду через підсистему «Електронний суд», проте вона не містить підпису особи, що її подала. Так, заява подана до суду у вигляді відсканованого паперового документа у PDF-форматі, що завантажений до підсистеми «Електронний суд» в якості додатку.

29. Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи затверджений рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (далі Порядок).

30. Підпунктами 5.2, 5.4 пункту 5 Порядку визначено, що електронна копія паперового документа це документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа. Відповідність оригіналу та правовий статус електронної копії паперового документа засвідчуються кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію.

31. Електронний документ це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, який містить обов`язкові реквізити документа, правовий статус якого засвідчено кваліфікованим електронним підписом автора.

32. За приписами пунктів 25 27 Порядку документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

33. Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

34. До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

35. З огляду на викладене суд дійшов висновку про те, що позовна заява ОСОБА_1 (у новій редакції), завантажена до підсистеми «Електронний суд» у вигляді відсканованого паперового документа у PDF-форматі, не є електронним документом, а є електронною копією такого, отже не може братися судом до уваги як належним чином подана позовна заява, адже суди приймають подані електронні документи як оригінали документів, а електронні копії паперових документів лише як завірені копії оригіналів документів.

36. Такий висновок цілком відповідає правовій позиції Верховного суду, висловленій ним у постанові від 25.04.2025 у справі №320/11913/22.

37. Судом встановлено, що подана позивачем заява не є створеною із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду та не надіслана засобами відповідної підсистеми ЄСІТС, як встановлено у пункті 26 Положення № 1845/0/15-21.

38. Позовна заява в Електронному суді прикріплена як додаток (зображення) та не містить підпису представника. При цьому накладення представником електронного цифрового підпису на заяву не може свідчити про дотримання вимог щодо її підписання, а лише засвідчує правовий статус електронної копії паперового документа.

39. Відповідно до частин 2, 3 статті 185 ЦПК в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначається строк усунення виявлених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

40. З огляду на викладене вище суд доходить висновку про те, що позивач не виконав ухвалу від 16.02.2026, оскільки подав позовну заяву у новій редакції, що не підписана ані ним, ані його представником.

41. За таких обставин заявлений позов підлягає поверненню як неподаний.

42. Керуючись статтями 185, 257 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Центральна служба у справах дітей Дніпровської міської ради, Соборний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Одеса), про поновлення батьківських прав повернути позивачеві.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється від дня складення повного судового рішення. Ухвала набирає законної сили у порядку, визначеному статтею 261 ЦПК.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК.

Суддя М.О. Католікян