У Х В А Л А

03.03.2026 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Грушковської Л.Ю.,

за участі секретаря Ящук К.Я.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Перебейноса І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жмеринка за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Вінницяобленерго», Структурна одиниця «Жмеринській електричні мережі» Товариства «Вінницяобленерго», Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області про визнання права власності,

в с т а н о в и в:

В провадженні Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області перебуває вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою від 15.12.2025 у даній справі відкрито провадження та призначено засідання.

Позивач ОСОБА_1 до початку розгляду справи по суті подав заяву, в якій просив змінити (уточнити) позовні вимоги, а саме визнати за ним право власності на інженерний об`єкт (нерухоме майно), розміщений у межах належних йому земельних ділянок, правовий статус якого не визначений у встановленому законом порядку.

В судовому засіданні позивач підтримав подану заяву.

Прпедставник відповідача Акціонерного товариства «Вінницяобленерго» Перебейніс І.О. не заперечував, просив надати термін для надання відзиву.

Представник відповідача Структурної одиниці «Жмеринській електричні мережі» в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Причини його неявки суду невідомі. Будь-яких заяв чи клопотань від нього до суду не надходило.

Представник Виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області Козаков Г.Г. просив справу розглянути у його відсутність.

Заслухавши пояснення позивача ОСОБА_1 , представника відповідача Перебейноса І.О. дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач може збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Верховний Суд у постанові № 910/18389/20 від 22.07.2021 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Разом з тим, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В аспекті можливості чи неможливості прийняття до розгляду такого процесуального документу як «уточнена позовну заява», суд виходить з того, що відповідно до практики ЄСПЛ надмірний формалізм вважається порушенням права на справедливий суд, а відтак вважає за можливе прийняти до розгляду уточнену позовну заяву позивача та розглядати справу з урахуванням уточнених позовних вимог.

Відтак, беручи до уваги принцип диспозитивності цивільного судочинства, добросовісності користування учасниками судового процесу своїми правами, балансу інтересів та доступу до правосуддя, суд приходить до висновку про наявність підстав для прийняття до розгляду уточненої позовної заяви

Згідно ч. 5 ст. 259 ЦПК України ухвали, постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання. Суд може оформити такі ухвали окремим документом після закінчення судового засідання.

Керуючись ст. ст. 49, 260 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Прийняти заяву позивача ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог .

Роз`яснити відповідачу, що він має право надати відзив на уточнені позовні вимоги у десятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття заяви про уточнення позовних вимог. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копію ухвали надіслати учасникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя