ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/6051/25 Номер провадження 22-ц/814/1750/26Головуючий у 1-й інстанції Черняєва Т. М. Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
У Х В А Л А

29 січня 2026 року м. Полтава

Суддя судової палати розгляду цивільних справ Полтавського апеляційного суду Лобов О.А., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Васильєвої Любов Миколаївни, представниці ОСОБА_1 , на рішення Шевченківського районного суду м. Полтави від 08 грудня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та

за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

Рішенням Шевченківського районного суду м. Полтави від 08 грудня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - задоволено частково.

У задоволенні зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ спільного майна подружжя - відмовлено.

Виділено ОСОБА_1 порядку поділу спільного сумісного майна подружжя квартиру АДРЕСА_1 .

Виділено ОСОБА_2 у порядку поділу спільного сумісного майна подружжя квартиру АДРЕСА_2 .

Припинено право спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на квартири АДРЕСА_3 та АДРЕСА_2 .

Стягнуто із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 компенсацію у сумі 138 340 грн.

Стягнуто із ОСОБА_2 на користь держави витрати щодо сплати судового збору у сумі 6740,40 грн.

Рішення оскаржено адвокатом Васильєвою Любов Миколаївною, представницею ОСОБА_1 .

Разом з апеляційною скаргою скаржником подано клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 у зв`язку із скрутним матеріальним становищем, оскільки основним джерелом її доходу у 2025 році була лише державна допомога до досягнення дитиною 3 років у розмірі 860грн.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд апеляційної інстанції приходить до таких висновків.

У постанові Верховного Суду від 23 вересня 2021 року у справі №367/862/19 вказано, що: «відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених статтею 8 Закону, є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір)».

Відповідно до пункту першого частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір»).

Із огляду на наведені норми закону, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, пункт 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначає, що для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити розмір річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, звільнити від сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору, що узгоджується із позицією Верховного Суду від 02.08.2019 у справі №761/12145/17.

На підтвердження матеріального становища ОСОБА_1 , адвокат Васильєва Л.М. посилається на довідку з Департаменту соціального захисту населення Полтавської міської ради №384 від 20.03.2025, що міститься в матеріалах справи, відповідно до якої ОСОБА_1 з 01.06.2022 по день отримання довідки (01.03.2025 ) призначено державну допомогу при народженні дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 860 грн.

Слід зауважити, що апеляційна скарга подана 08.01.2026, проте відомостей щодо доходів позивачки до моменту подачі апеляційної скарги (за 2025 рік) відсутні.

Отже, за відсутності достатніх доказів майнового стану позивачки заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, що не обмежує її у праві, в подальшому за наявності належних доказів, повторно звернутися до апеляційного суду із відповідним клопотанням.

Вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження, встановлено, що апеляційна скарга не відповідає вимогам ст.357 ЦПК України, оскільки при її подачі не сплачено судовий збір.

Відповідно до положень ч.2 ст.357, ч.1 ст.185, ч.4 ст.177 ЦПК України, апеляційна скарга, яка не оплачена судовим збором у встановленому розмірі, залишається без руху з наданням строку, для сплати судового збору, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 1.6. ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» №3674-VI, закріплено, що за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 оскаржує рішення щодо поділу спільного майна подружжя, та просить його скасувати в повному обсязі, вартість майна визначена у розмірі 1 0774 00грн.

Таким чином, скаржником підлягає сплаті судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 5387грн (за первісний позов) + 5387грн (за зустрічний позов) = 10774 х 150% х 0,8 (ч.3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»)= 12928,80 грн.

Оплата повинна здійснюватися за реквізитами:

ККДБ 22030101 «Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)», символ звітності 206, відомча ознака 80:

Номер рахунку UA0016719

Код за ,

Код банку отримувача (МФО) - 899998

Отримувач ГУК у Полт.обл/тг м.Полтава/22030101,

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.).

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":

*;101; НОМЕР_1 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_3 , на рішення від 01.01.2025 по справі 905/1057/23, Полтавський апеляційний суд

Згідно з ч.2 ст. 185ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин апеляційний суд позбавлений можливості призначити вказану справу до розгляду, а тому необхідно апеляційну скаргу залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків, а саме надати докази сплати судового збору або обґрунтоване клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Керуючись ст.357 ч.2 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката Васильєвої Любов Миколаївни про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 .

Апеляційну скаргу адвоката Васильєвої Любов Миколаївни, представниці ОСОБА_1 , на рішення Шевченківського районного суду м. Полтави від 08 грудня 2025 року залишити без руху, надавши строк протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали.

В разі не виконання вимог ухвали апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського

апеляційного суду О.А. Лобов