печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2026 року Печерський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Бусик О.Л.

при секретарі судових засідань - Романенко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки та роз`яснення судового рішення у справі № 757/17068/24-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ об`єкта спільної часткової власності в натурі, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 11 листопада 2024 року позов ОСОБА_1 та проведено поділ в натурі квартири АДРЕСА_1 задоволено.

Виділено у власність ОСОБА_1 частину квартири АДРЕСА_2 , а саме: приміщення квартири АДРЕСА_3 : частину коридору №1 площею 28,3 кв.м., пральню №2 площею 6,2 кв.м., кухню №3 площею 29,8 кв.м., житлову кімнату №4 площею 37,7 кв.м., гардеробну №5 площею 4,6 кв.м., житлову кімнату №6 площею 18,0 кв.м., житлову кімнату №7 площею 17,5 кв.м., ванну №8 площею 5,2 кв.м., частину балконів площею 1,4 кв.м.

Виділено у власність ОСОБА_3 частину квартири АДРЕСА_2 , а саме: приміщення квартири АДРЕСА_4 : частину коридору №1 площею 20,9 кв.м., вбиральню №9 площею 4,0 кв.м., житлову кімнату №10 площею 19,0 кв.м., кладову №11 площею 0,9 кв.м., житлову кімнату №12 площею 18,6 кв.м., коридор №13 площею 5,4 кв.м., житлову кімнату №14 площею 39,1 кв.м., гардеробну №15 площею 4,9 кв.м., гардеробну №16 площею 19,6 кв.м., ванну №17 площею 14,9 кв.м., частку балконів площею 1,4 кв.м.

Припинено право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 .

Стягнуто із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати з оплати судового збору в розмірі 15 140 грн. 00 коп., а також витрати, пов`язані із проведенням експертизи у розмірі 20 000 грн. 00 коп.

Додатковим рішенням Печерського районного суду м. Києва від 9 грудня 2024 року заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення у справі № 757/17068/24-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ об`єкта спільної часткової власності в натурі - задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати на оплату правничої допомоги в розмірі 30 000 (тридцять тисяч) грн. 00 коп.

Постановою Київського апеляційного суду від 4 лютого 2025 року рішення Печерського районного суду міста Києва від 11 листопада 2024 року та додаткове рішення суду від 9 грудня 2024 року залишено без змін.

11 грудня 2025 року від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» надійшла заява про виправлення описки у рішенні Печерського районного суду м. Києва від 11 листопада 2024 року та його роз`яснення. У заяві зазначено про те, що наразі рішення суду не виконане, оскільки його виконання унеможливлене наявністю описок. Зокрема, у рішенні суду допущено описки в адресі спірної квартири АДРЕСА_1 , а саме, невірно вказано номер будинку АДРЕСА_5 , замість АДРЕСА_6 та нумерація квартири, виділеної кожній зі сторін.

ОСОБА_1 на підставі рішення суду виділена ліва частина об`єднаної квартири АДРЕСА_7 , якій при її поділі (роз`єднанні) повертається її первісний номер 114, а не 115, як вказано у рішенні суду, а ОСОБА_3 виділена права частина спірної квартири, що відповідає квартирі АДРЕСА_3 , яка існувала до об`єднання двох квартир, а не АДРЕСА_4 . Також заявник просить виправити описку у абзацах 3 і 4 резолютивної частини рішення Печерського районного суду м. Києва від 11 листопада 2024 року, виключивши дробове число «» перед словами «частину коридору №1», оскільки кожному із співвласників виділено конкретну площу цього коридору, а відтак вказівка на дробове число «» є зайвою.

Крім того, заявник просить суд роз`яснити судове рішення в частині виділених кожній зі сторін балконів, оскільки без такого роз`яснення неможливе його виконання, виготовлення проектної та технічної документації, присвоєння кожній з квартир поштової адреси, шляхом зазначення які саме балкони виділені ОСОБА_1 і які ОСОБА_3 в порядку поділу. Просить роз`яснити, що ОСОБА_1 виділені два балкони, які прилягають до кімнати № 4 площею 0,7 кв.м. і до кімнати №7 площею 0,7 кв.м, загальною площею 1,4 кв.м., а ОСОБА_3 виділені два балкони, які прилягають до кімнати № 10, площею 0,7 кв.м. і до кімнати №14, площею 0,7 кв.м загальною площею 1,4 кв.м.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином про час та місце розгляду справи. Від представника позивача ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи без її участі, заяву просила задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Ініціатива щодо виправлення помилок може виходити від будь-кого з осіб, які беруть участь у справі або суду. Помилки можуть бути виправлені в ухвалі або в постанові суду незалежно від того, чи набрало воно законної сили і чи воно виконане.

Ініціатива щодо виправлення помилок може виходити від будь-кого з осіб, які беруть участь у справі або суду. Помилки можуть бути виправлені в ухвалі або в постанові суду незалежно від того, чи набрала вона законної сили і чи вона виконана.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу

Враховуючи наведене та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про виправлення допущених описок в резолютивній частині рішення, оскільки судом помилково вказані номер будинку, номер квартири, вказівка на дробове число «» площі приміщення коридору, які виділені кожній зі сторін, що не збігаються із наявними у матеріалах справи документами, зокрема, інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, інвестиційними договорами № 114-12-3в від 01.12.2005 року та № 115-12-3в від 01.12.2005 року на кожну квартиру, технічним паспортом на квартиру АДРЕСА_1 , експлікацією приміщень, поверховим планом. Допущені описки унеможливлюють виконання рішення суду.

Щодо вимоги представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення, слід зазначити наступне.

Як визначено у ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Отже, роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, і це ускладнює його реалізацію. При здійсненні роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

При цьому не підлягають роз`ясненню судові рішення, ухвалені судом у межах наданих йому повноважень з процесуальних питань, які вказують на вчинення тієї чи іншої процесуальної дії.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 6 жовтня 2020 року у справі № 233/3676/19 (провадження № 14-65цс20) вказано, що необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.

За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз`яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

В ухвалі Верховного Суду від 14 лютого 2022 року у справі № 755/1600/16 вказано, що «як свідчить тлумачення частин першої та другої статті 271 ЦПК України роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, і це ускладнює його реалізацію. При здійсненні роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. При цьому не підлягають роз`ясненню судові рішення, ухвалені судом у межах наданих йому повноважень з процесуальних питань, які вказують на вчинення тієї чи іншої процесуальної дії».

Системний аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Отже, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Судом установлено, що звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 просив суд провести поділ в натурі об`єкта спільної часткової власності, зокрема, квартири АДРЕСА_1 .

Згідно резолютивної частини рішення Печерського районного суду м. Києва від 11.11.2024 у власність і ОСОБА_1 і ОСОБА_3 виділено: частку балконів площею 1,4 кв.м.

Судом з`ясовано, що після об`єднання квартира мала 4 балкони, площа кожного з них однакова по 0,7 кв.м., тобто загальна сумарна площа балконів становила 2,8 кв.м., як і було вказано у технічному паспорті, виготовленому КМБТІ від 11.08.2008 року. Необхідність роз`яснення судового рішення полягає у тому, що суд у рішенні вказав лише загальну площу балконів, яка виділена кожній зі сторін без конкретизування місця їх розташування.

Згідно проектного креслення квартири АДРЕСА_8 в новій редакції, який є Додатком №1 до Інвестиційних договорів, яке міститься у матеріалах справи та приєднане до позовної заяви, технічного паспорта на квартиру та згідно Довідки про показники об`єкта нерухомого майна №1411/25-102/1 від 14.11.2025 квартира обладнана чотирма незаскленими балконами, два з яких прилягають до кімнат АДРЕСА_9 та АДРЕСА_10 , які виділені ОСОБА_1 та два з яких прилягають до кімнат АДРЕСА_11 та АДРЕСА_12 , які виділені ОСОБА_3 .

Сумарна площа балконів 2,8 кв.м. зі знижувальним коефіцієнтом К=0,3 (відповідно до п. 73 Порядку про проведення технічної інвентаризації).

Відповідно до плану квартири АДРЕСА_1 та експлікації її приміщень від 14.11.2025, виготовлених суб`єктом господарювання з технічної інвентаризації нерухомого майна ОСОБА_4 , при проведенні технічної інвентаризації проінвентаризовано балкони, яким присвоєно № 18 площею 0,7 кв.м., № 19 площею 0,7 кв.м., №20 площею 0,7 кв.м. та №21 площею 0,7 кв.м.

Суд вважає обґрунтованими твердження заявника, що при виконанні рішення суду та виготовлення проектної і технічної документації, присвоєння кожній з квартир поштової адреси можуть виникнути труднощі, які мають бути усунуті шляхом задоволення заяви та роз`яснення рішення суду в цій частині.

Враховуючи наведене, суд не змінюючи змісту рішення Печерського районного суду м. Києва від 11.11.2024 з метою його безперешкодного, повного та правильного виконання, вважає доцільним роз`яснити дане судове рішення та викласти більш повно і зрозуміло частину рішення щодо виділення кожній із сторін балконів.

Керуючись ст. 269, 271 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описок та роз`яснення рішення Печерського районного суду м. Києва від 11.11.2024 у справі № 757/17068/24-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ об`єкта спільної часткової власності в натурі -задовольнити.

Виправити описку у абзаці 3 і 4 резолютивної частини рішення Печерського районного суду м. Києва від 11 листопада 2024 року у справі №757/17068/24-ц та зазначити номер будинку «59» замість номер будинку АДРЕСА_5 ».

Виправити описку у абзаці 3 резолютивної частини рішення Печерського районного суду м. Києва від 11 листопада 2024 рокуу справі №757/17068/24-ц, після слів «а саме:», зазначити «приміщення квартири АДРЕСА_4 » замість «приміщення квартири АДРЕСА_3 ».

Виправити описку у абзаці 4 резолютивної частини рішення Печерського районного суду м. Києва від 11 листопада 2024 року у справі №757/17068/24-цпісля слів «а саме:» зазначити «приміщення квартири АДРЕСА_3 » замість «приміщення квартири АДРЕСА_4 ».

Виправити описку у абзацах 3 і 4 резолютивної частини рішення Печерського районного суду м. Києва від 11 листопада 2024 рокуу справі №757/17068/24-ц, виключивши дробове число « » перед словами «частину коридору №1».

Роз`яснити рішення Печерського районного суду м. Києва від 11 листопада 2024 року у цивільній справі №757/17068/24-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ об`єкта спільної часткової власності в натурі, зазначивши, що ОСОБА_1 виділені два балкони загальною площею 1,4 кв., один з яких площею 0,7 кв.м прилягає до кімнати № 4, другий площею 0,7 кв.м. прилягає до кімнати №7. ОСОБА_3 виділені два балкони загальною площею 1,4 кв.м., один з яких площею 0,7 кв.м. прилягає до кімнати №10, другий площею 0,7 кв.м. прилягає до кімнати №14.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя О.Л. Бусик