КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/6949/2026
У Х В А Л А

05 лютого 2026 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2025 року позовні вимоги задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 160 331,10 грн, судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Повне рішення складено 10 листопада 2025 року.

Не погодившись з ухваленим рішенням, 31 грудня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подано апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності).

Повне рішення складено 10 листопада 2025 року.

Апеляційну скаргу подано 31 грудня 2025 року, тобто поза межами процесуального строку на оскарження рішення суду.

Одночасно із поданням апеляційної скарги скаржником подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення. Заяву мотивовано тим, що судове рішення ухвалювалось судом без повідомлення (виклику) сторін, тому ОСОБА_1 не знав про його існування. Копію рішення вручено 16 грудня 2025 року засобами поштового зв`язку. Долучено копію поштового повідомлення про вручення на підтвердження дати вручення копії судового рішення.

Супровідним листом від 10 листопада 2025 року копію рішення направлено скаржнику засобами поштового зв`язку. Матеріали справи не містять відомостей про вручення чи повернення поштового відправлення.

Разом з тим, долучена до апеляційної скарги копію поштового конверта містить неповний номер трекномеру поштового відправлення, а саме «R». За вказаним номером неможливо здійснити пошук поштового відправлення на сайті АТ «Укрпошта».

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 ЦПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Ураховуючи те, що для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку суд у відповідності до приписів статті 354 ЦПК України керується датою вручення скаржнику копії оскаржуваного судового рішення, а з наданих скаржником доказів на підтвердження дати вручення копії рішення суду таку встановити неможливо, апеляційний суд визнає неповажними доводи клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження судового рішення.

За наведених обставин, суд пропонує особі, яка подає апеляційну скаргу, звернутися до апеляційного суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2025 року та надати (за наявності) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції.

Крім того, одночасно з поданням апеляційної скарги скаржником заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Заявлене клопотання мотивовано тим, що скаржник після введення режиму воєнного стану в лютому 2022 році втратив роботу, стабільне джерело доходу. Наразі офіційно не працевлаштований, перебуває у складному матеріальному становищі. Вказує, що сплата судового збору є надмірним тягарем та унеможливить реалізацію права на судовий захист. Долучено копію посвідчення учасника добровольчого формування територіальної оборони (добробату).

Відповідно до пункту 3 частини 4 та частини 5 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Згідно частини 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до частини 5 статті 136 ЦПК особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання.

Разом з цим, стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови відстрочення сплати судового збору та коло осіб, до яких може застосувати суд цю норму.

Відповідно до положень статті 8 Закону України "Про судовий збір":

1. Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

3. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Апеляційний суд не убачає підстав для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги у зв`язку із недоведеністю скаржником реальної неможливості сплати судового збору. Одночасно із поданням скарги скаржником не надано суду жодних документів на підтвердження майнового стану скаржника, що є ключовим елементом при вирішенні питання про відстрочення сплату судового збору у відповідності до приписів статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України "Про судовий збір".

За наведених обставин, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), ? не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб в 2025 році становить 3028,00 грн.

Установлено, що у 2025 році до суду звернулося АТ «Сенс Банк» із позовом про стягнення кредитної заборгованості у розмірі 160 331,10 грн.

Отже, за звернення із цією апеляційною скаргою підлягає судовий збір у розмірі 4542,00 грн (3028,00 грн * 150%).

Апеляційну скаргу подано в паперовій формі, відтак відсутні підстави для застосування положення частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір".

З огляду на наведене, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід сплатити судовий збір у розмірі 4542,00 грн.

Судовий збір слід сплатити на наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подає апеляційну скаргу, слід надати Київському апеляційному суду (судді Поліщук Н.В.) документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити.

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними, зазначені ОСОБА_1 причини пропуску строку подання апеляційної скарги на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2025 року.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2025 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2025 року - залишити без руху.

Надати строк для подання заяви про поновлення строків на апеляційне оскарження - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Надати скаржнику строк для усунення порушення вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, що викладені в ухвалі, - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог ухвали в цій частині апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук