Справа № 336/1811/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 лютого 2026 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , про розірвання попереднього договору купівлі-продажу житлового будинку, стягнення завдатку, застосування наслідків порушення грошового зобов`язання, неустойки (пені), -

В С Т А Н О В И Л А:

Адвокат Щербаков Б.В. в інтересах позивачки за допомогою системи «Електронний суд» 25.02.2026 звернувся до суду із вказаною позовною заявою, за змістом якої просить:

1) розірвати попередній договір купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 в особі її матері ОСОБА_3 ;

2) стягнути з відповідачки через не виконання попереднього договору купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 суму сплаченого завдатку 100 000,00 гривень, додаткову суму в розмірі зазначеного завдатку 100 000,00 гривень, а також, за порушення грошового зобов`язання, суму пені в розмірі 730 000,00 гривень, 3 % річних та інфляційні втрати в розмірі 57 648,20 гривень.

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 26.02.2026 на підставі протокола автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.02.2026.

Суддя, перевіривши виконання вимог ст.175-177 ЦПК України, встановила, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Проте, суддею встановлено, що перша позовна вимога сформульована таким чином, що унеможливлює її логічне сприйняття, адже після власне вимоги представником позивача розміщено відомості про фізичних осіб, без уточнення їх статусу (або відношення) до договору, який позивачка просить розірвати. Друга вимога не містить особи, на користь якої, на переконання сторони позивача, мають бути стягнені вказані грошові суми, що потребує уточнення.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, позовна заява не містить всіх зазначених даних щодо сторони відповідача.

Крім того, за змістом ч.4 ст.19 СК України при розгляді судом спорів щодо, зокрема, управління батьками майном дитини, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Зазначене положення підлягає врахуванню під час усунення недоліків позовної заяви шляхом залучення до участі у справі відповідного органу опіки та піклування за місцем проживання неповнолітньої дитини.

За змістом п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Так, стороною позивача в якості ціни позову у відповідній графі зазначено наступне значення «100689751», що також потребує уточнення, як суми, так і валюти стягнення.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з положеннями ч.1,2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

У позовній заяві представником позивача розраховано розмір судового збору у сумі 8 055,18 гривень за пред`явлення позовної заяви до суду та розгляд однієї вимоги майнового характеру про стягнення завдатку, застосування наслідків порушення грошового зобов`язання, неустойки (пені), відповідну платіжну інструкцію долучено до справи.

Проте, в даній справі також заявлено позовну вимогу про розірвання попереднього договору купівлі-продажу житлового будинку, що має немайновий характер.

Так, за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, відповідно до п.2-2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору дорівнює 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» дорівнює 3 328,00 гривень), тобто, становить 1 331,20 гривень. Враховуючи зміст ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір», оскільки при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, доплаті підлягає судовий збір у сумі 1 064,96 гривень.

Так, стороною позивача відповідних доказів про сплату судового збору за розгляд судом позовної вимоги немайнового характеру до суду не надано, у додатках до позовної заяви не зазначено.

Слід зазначити, що пільги щодо сплати судового збору зазначені у ст.5 Закону України «Про судовий збір», а положеннями ст.8 врегульовано підстави для відстрочення та розстрочення його сплати, зменшення розміру або звільнення від його сплати. В цьому випадку позивачу необхідно оформити клопотання відповідно до вимог ст.182-183 ЦПК України.

Як врегульовано ч.3 ст.177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Так, стороною позивача у позовній заяві заявлено клопотання про виклик свідків, а також про забезпечення позову, а саме шляхом заборони відповідачу вчиняти дії щодо відчуження будинку АДРЕСА_1 , використання його як предмета забезпечення зобов`язань або розпорядження ним у будь-який інший спосіб, який міг би мати за наслідок вибуття будинку АДРЕСА_1 з власності відповідача.

Згідно з переліком додатків, наведеним у позовній заяві, вказані клопотання оформлені окремими заявами.

Разом з цим, при перевірці додатків, які додані до позовної заяви (як в паперовому вигляді, так і в електронному вигляді у системі «Електронний суд», встановлено, що представником позивача повторно (двічі) додано тотожне клопотання про допит свідків.

Додаток 15 під назвою «клопотання про забезпечення позову» відповідного клопотання не містить. Що унеможливлює розгляд відповідного клопотання.

Стосовно клопотання, яке викладено в узагальненому вигляді у позовній заяві, суддя зауважує, що представник позивача просить заборонити відповідачу вчиняти дії щодо відчуження будинку АДРЕСА_1 , використання його як предмета забезпечення зобов`язань або розпорядження ним у будь-який інший спосіб, який міг би мати за наслідок вибуття будинку АДРЕСА_1 з власності відповідача. Разом з цим, повних даних щодо даного об?єкта нерухомості, прохальна частина клопотання не містить (п.3 прохальної частини позовної заяви).

При цьому, слід наголосити, що згідно з приписами ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Статтею 183 ЦПК України врегульовано загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, які мають бути враховані при оформленні клопотання стороною позивача.

Разом з цим, зміст та форма заяви про забезпечення позову унормовані й у спеціальній нормі ст.151 ЦПК України, відповідно, така заява має бути скерована окремим процесуальним документом, як заява (клопотання) з процесуальних питань.

Наразі суд приходить до висновку, за відсутності заяви про забезпечення позову як окремої процесуальної заяви, не дивлячись на її зазначення по суті позовної заяви, що прямо суперечить приписам ст.151, 182, 183 ЦПК України, що стороною позивача таку заяву не подано. Відповідно, положення ч.10 ст.153 ЦПК України застосуванню не підлягають за неможливості аналізу змісту заяви, відсутньої у додатку №15.

За змістом ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху в порядку ст.185 ЦПК України, із наданням п`ятиденного строку для усунення вказаних недоліків (з урахуванням обсягу визначених недоліків) з дня вручення ухвали.

Керуючись ст. 151, 153, 175-177, 182, 183, 185, 258-261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , про розірвання попереднього договору купівлі-продажу житлового будинку, стягнення завдатку, застосування наслідків порушення грошового зобов`язання, неустойки (пені), - у зв`язку із виявленими, перерахованими вище недоліками, надавши стороні позивача строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення, шляхом подання позовної заяви, що відповідає за змістом нормам ст.175-177 ЦПК України, подання та приведення у відповідність до вимог процесуального законодавства клопотання про забезпечення позову згідно з приписами ст.151, 182, 183 ЦПК України, а також доплати судового збору у визначеній вище сумі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (27.02.2026) та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Вайнраух