Справа № 201/1127/26
Провадження 2/201/2295/2026
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 березня 2025 року суддя Соборного районного суду міста Дніпра Покопцева Д.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Адвокатського об`єднання «Ваш адвокат», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про розірвання договору та стягнення матеріальної шкоди

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

28.01.2026р. позивач через підсистему «Електронний суд» звернулася до Соборного районного суду міста Дніпра із вказаним позовом, датованим 27.01.2026р., в якому просить:

- розірвати договір про надання правової допомоги ВА № 65/17 про від 10.10.2017р. укладеного ОСОБА_1 з Адвокатським об єднанням "Ваш адвокат" у зв`язку із істотним порушенням останнім договору про надання правової допомоги ВА № 65/17 від 10.10.2017р.;

- стягнути з Адвокатського об єднання "Ваш адвокат" грошові кошти в сумі 21 999грн 36коп.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.01.2026р. для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Покопцеву Д.О.

Судом в порядку ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичних осіб - відповідачів у справі.

03.02.2026р. від позивачки через підсистему «Електронний суд» отримано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

02.03.2026р. від відділу формування та ведення реєстру територіальної громади Управління у сфері державної реєстрації Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради отримана інформація про те, що згідно даних реєстру територіальної громади відсутні відомості щодо реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

Згідно відповіді № 2404754 від 02.03.2026р. з Єдиного державного демографічного реєстру, ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно відповіді № 2403758 від 02.03.2026р. з Єдиного державного демографічного реєстру, ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно відповіді № 2403796 від 02.03.2026р. з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходження Адвокатського об`єднання «Ваш адвокат»: м.Дніпро, вул.Єлизавети ІІ Королеви, будинок 16, офіс 1.

Щодо можливості прийняття позову до розгляду

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Стосовно виконання вимог ст.175 ЦПК України

За положеннями ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч наведеним положенням позовна заява не містить: зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п.4), зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви (п.8).

Стосовно виконання вимог ст.177 ЦПК України

Позивачкою 03.02.2026р. через підсистему «Електронний суд» подано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Клопотання мотивоване тим, що відповідно до п.3 ст.8 Закону України Про судовий збір при визначення майнового стану особі щодо звільнення від сплати судового збору. зменшення його розміру, суд може врахувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік. Позивачка надає відомості з Державного реєстру фізичних осіб -платників податків, про джерела та суми нарахованого податку та військового збору за 2025 рік, які свідчать про тяжкий матеріальний стан. Також згідно наданої довідки ЛКК № 599/2 від 01.09.2025р. виданої КНП ДЦПМСД № 4 ДМР, позивачка має тяжке онкологічне захворювання та ряд супутніх захворювань, які потребують амбулаторного та стаціонарного лікування. На підставі вищевикладеного просить звільнити її від сплати судового збору.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, суд враховує, що ч. 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.11.2020р. у справі № 9901/77/20 (провадження № 11-131заі20) висловлено правову позицію згідно з якою для звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» необхідно надати довідку з органу Державної податкової служби України про розмір доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника за попередній календарний рік.

Верховний Суд у постанові від 30.03.2021р. у справі № 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає позовну заяву.

В клопотанні щодо відстрочення сплати судового збору заявник посилається на те, що має скрутне становище, та в підтвердження надала відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2025 по 4 квартал 2025р.р..

Проте суд звертає увагу, що окрім відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, позивачка, яка є особою пенсійного віку, не надала інших документів, які б підтверджували її майновий стан (довідку про отримання або не отримання пенсії, отримання допомоги по безробіттю, отримання соціальної допомоги від держави тощо), тобто суду не подані докази не отримання інших видів доходів, окрім тих, що підлягають оподаткуванню.

Отже, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно з ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З огляду на відсутність доказів на підтвердження про звільнення від сплати судового збору, наразі правових підстав для задоволення заяви позивачки звільнення від сплати судового збору не вбачається.

Таким чином, особі, яка подає позов необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір» або навести докази на підтвердження звільнення від його сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені у ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Позивачкою суду поданий позов про розірвання договору (немайнова вимога) та стягнення суми (майнова вимога).

Відповідно до ч.ч.3,4 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. Тотожне викладено й в ухвалі від 20.03.2024р. Верховного суду в справі № 904/1664/19.

За подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір, який складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, майнового характеру судовий збір, який складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (п.п. 1, 2 п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік, з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 328грн.

Відтак позивачці належало сплатити за немайнову вимогу 1331грн 20коп судового збору, за майнову - 1331грн 20коп, а всього 2 702грн; з врахуванням пониженого коефіцієнту, який застосовується при подання позову через підсистему «Електронний суд» позивачці слід подати суду квитанцію про сплату судового збору в сумі 2 161грн 60коп.

Реквізити сплати судового збору https://gt.dp.court.gov.ua/sud0412/gromadyanam/tax/

При цьому суд роз`яснює, що під поняттям "усунення недоліку" розуміється подання в суд документу про сплату судового збору, а не сплата у встановлений строк без своєчасного надання суду доказу (документу) про сплату (відповідна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 910/10366/17).

Щодо надання до суду доказів надсилання іншим учасникам справи копій документів

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Разом з тим, в другому абзаці ч. 1 ст. 177 ЦПК України передбачено, що у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Так, ч. 7 ст. 43 ЦПК України встановлено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Відповідно до п. 8 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, Оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів. Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на прості та реєстровані. Реєстровані поштові відправлення поділяються на відправлення без оголошеної цінності (рекомендовані) та відправлення з оголошеною цінністю. До внутрішніх поштових відправлень належать: поштові картки прості, рекомендовані; листи прості, рекомендовані, реєстровані з оголошеною цінністю; відправлення для сліпих прості, рекомендовані та реєстровані; посилки без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до п. 17 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Тобто лист з описом вкладення підтверджує вміст вкладення до поштового відправлення, тоді як квитанція або касовий чек є фінансовим документом, який підтверджує лише оплату, а не вміст вкладення (див. ухвалу Верховного Суду від 18.03.2024 у справі № 160/23936/23).

Формулювання ч. 7 ст. 43 ЦПК України не передбачає множинного тлумачення цієї норми процесуального права, вимагає підтвердження саме вмісту вкладення, а не оплати.

Отже, за змістом п. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, належним виконанням стороною справи указаної норми Кодексу, є, зокрема, надсилання нею саме поштою листом з описом вкладення (листом з оголошеною цінністю) іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Натомість, позовна заява, а також долучені до неї документи подані позивачем до суду за допомогою системи «Електронний суд» будь-яких доказів надсилання відповідних документів відповідачу ОСОБА_2 не містять. Не вбачається наявності такого доказу і з переліку додатків, визначених у позові.

Таким чином, зважаючи на те, що позивач звернувся до суду із позовом через систему «Електронний суд» саме в електронній формі, йому необхідно додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів.

Підсумки

З врахуванням викладеного позивачці слід:

-1) подати суду позовну заяву, яка, окрім вже вказаного, має містити: зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п.4), зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви (п.8);

-2) подати суду квитанцію про сплату судового збору в сумі 2 161грн 60коп;

-3) надати суду докази відправлення уточненої позовної заяви відповідачам ОСОБА_3 (має зареєстрований кабінет в підсистемі «Електронний суд»), та відповідачу ОСОБА_2 (поштою листом з описом вкладення (листом з оголошеною цінністю) на адресу: АДРЕСА_1 , оскільки дані про наявність у нього електронного кабінету відсутні).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд вказує, що апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 607/23244/21, провадження № 14-116цс22).

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Адвокатського об`єднання «Ваш адвокат», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про розірвання договору та стягнення матеріальної шкоди залишити без руху, про що повідомити позивачку та надати строк для виправлення викладених вище недоліків не пізніше 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала не оскаржується.

Суддя: Д.О. Покопцева