Справа № 356/515/24
Номер провадження: 2/365/16/26
У Х В А Л А

Іменем України

02 березня 2026 року селище Згурівка

Згурівський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Хижний Р. В.

за участю секретаря судового засідання Середи Н.В.

представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2

в ході розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі засідань суду № 1 цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та визнання майна спільною сумісною власністю подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Згурівського районного суду Київської області перебуває цивільна справа № 356/515/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визнання житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , спільною сумісною власністю подружжя.

У підготовче судове засідання зявився представник відповідача ОСОБА_6 адвокат Литвиненко Р.В.

У підготовче судове засідання повторно не з`явилися позивач ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_7 . Про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання були повідомлені належним чином. Судова повістка на 29.01.2026 отримана представником позивача особисто (т. 2 а.с. 77). У підготовче судове засідання на 02.03.2026 пресдставник позивача викликався через SMS-повідомлення (т. 2 а.с. 81). Судова повістка на 02.03.2026 отримана позивачем особисто (т. 2 а.с. 82). Ні від позивача, ні від його представника заяв про відкладення засідання або про розгляд справи у відсутність сторони позивача до суду не надходило. Про причини неявки сторона позивача суд не повідомила.

За вказаних обставин, суд переходить до вирішення питання про можливість залишення позовної заяви без розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_2 вважає, що позовна заява має бути залишена без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, а накладений у межах справи арешт на спірне майно скасований.

З огляду на викладене, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У випадку повторної неявки позивача до суду, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Для застосування зазначених наслідків неявки позивача в судове засідання правове значення має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зазначений висновок міститься в постанові Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи те, що належним чином повідомлений позивач та його представник повторно не з`явилися у підготовче засідання, не повідомивши суд про причини неявки, заяви про розгляд справи за їхньої відсутності не подавали, суд вважає за необхідне залишити без розгляду позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та визнання майна спільною сумісною власністю подружжя.

В межах даної цивільної справи, ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 05 листопада 2024 року, вжито заходи забезпечення позову, а саме накладено арешт на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований по АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 8 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на залишення позову без розгляду, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та визнання майна спільною сумісною власністю подружжя - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 05 листопада 2024 року, а саме скасувати арешт, накладений на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований по АДРЕСА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п"ятнадцати днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Головуючий суддя Р.В.Хижний