Провадження № 2/369/7135/26
УХВАЛА

09.02.2026 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Мартиненко В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И Л А:

До Покровського районного суду міста Кривий Ріг з вказаним позовом звернулася ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 .

Ухвалою Покровського районного суду міста Кривий Ріг справа передана до Києво-Святошинського районного суду Київської області за підсудністю. Вказана ухвала суду не була оскаржена позивачем.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.12.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу було залишено без руху.

На усунення недоліків позовної заяви представник позивача надав клопотання про передачу справу до Верховного Суду для визначення підсудності цієї справи.

Проте у задоволенні вказаного клопотання необхідно відмовити з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 ЦПК України визначено, що підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами, а також справ про розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, які проживають за межами України, визначається суддею Верховного Суду, визначеним у порядку, передбаченому статтею 33 цього Кодексу, одноособово.

З наведеної норми права слідує, що для вирішення питання про визначення підсудності справи про розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства суддею Верховного Суду необхідним є встановлення обставин щодо проживання вказаних осіб за межами України.

Проте позивач не зазначає місця проживання чоловіка та дружини за межами України та відповідно не долучає будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин.

Вказане є перешкодою для направлення справи до Верховного Суду, що відповідає практиці Верховного Суду, викладеній, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 21 січня 2026 року у справі № 686/22893/25.

А отже, суд дійшов висновку про те, що у встановлений судом строк позивач зазначені в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 грудня 2025 року недоліки позовної заяви не усунув, клопотання про продовження процесуальних строків для усунення недоліків заяви не надав.

Згідно з ч. 3?ст. 185 ЦПК України?якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи наведене, позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, необхідно повернути позивачу.

Керуючись ст. ст. 29,?185,?260,?353 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , про передачу справи до Верховного Суду для визначення підсудності справи відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу ?визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Мартиненко В.С.