печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

06 лютого 2026 року м. Київ

Суддя Печерського районного суду м. Києва Єрмічова В. В., вирішуючи питання про відкриття провадження в цивільній справі за позовною заявою Печерської районної в місті Києві державної адміністрації в інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів,

УСТАНОВИВ:

Печерська районна в місті Києві державна адміністрація звернулася до Печерського районного суду м. Києва із указаним позовом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю за необхідне залишити її без руху з таких підстав.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з ч. 2 ст. 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно відкритих даних (публічної інформації у формі відкритих даних) юридична особа - Печерська районна в місті Києві державна адміністрація є органом державної влади.

Установлено, що в позовній заяві, яка подана в паперовій формі, відсутні відомості про зареєстрований електронний кабінет Печерської районної в місті Києві державної адміністрації.

Ураховуючи те, що позовна заява подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, тому позивачу слід усунути вказаний недолік.

Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Оскільки до позовної заяви не додано документ, що підтверджує повноваження представника позивача, тому позивачу слід усунути вказаний недолік.

Крім того, згідно з ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до частин 1-5 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Отже, належним чином засвідчені копії документів ті, що засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством.

Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003", затверджений наказом Держспоживстандарту України № 55 від 07.04.2003, Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України N 1000/5 від 18.06.2015 (далі - Правила), Інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти.

Відповідно до пункту 8 розділу 10 Правил копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Напис про засвідчення копії складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки "Для копій".

У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи.

На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка "Копія".

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення "Згідно з оригіналом" чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 08.05.2019 у справі № 160/7887/18.

Установлено, що до позовної заяви додано копії документів на яких проставлено штамп служби у справах дітей та сім`ї Печерської районної в місті Києві державної адміністрації з відміткою: Згідно з оригіналом та підписом особи, яка засвідчила копії.

Однак, служба у справах дітей та сім`ї Печерської районної в місті Києві державної адміністрації не є учасником справи, тому позивачу слід усунути вказаний недолік та посвідчити копії документів в порядку, встановленому законом.

При постановлені ухвали судом ураховано практику Європейського суду з прав людини, якою встановлено, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна Держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Зокрема, така позиція висловлена в рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001, дн зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За таких підстав, вимоги, вказані в судовій ухвалі, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до частин 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом і водночас кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З урахуванням означеного, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху, про що повідомити позивача та надати йому триденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України в разі невиконання позивачем вимог суду у встановлений строк заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ч. 2 ст. 2, ч. 1 ст. 2, ч. 1 ст. 4, ч. 6 ст. 14, статтями 175, 177, 185, п. 1 ч. 1 ст. 258, частинами 4, 5, 8 ст. 259, п. 1 ч. 1 ст. 260, ч. 1 ст. 261, ч. 4 ст. 263, ч. 9 ст. 268 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Печерської районної в місті Києві державної адміністрації в інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів - залишити без руху.

Надати позивачу триденний строк для усунення вказаних недоліків з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання позивачем вимог вказаних в ухвалі суду у встановлений строк позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Віта ЄРМІЧОВА