Справа № 303/1652/26
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

02 березня 2026 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши матеріали за позовом Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

До Мукачівського міськрайонного суду надійшла позовна заява АТ «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами в розмірі 188986,66 грн.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того подана позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Як передбачено ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи.

В силу вимог ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Позовна заява в інтересах АТ «Перший Український Міжнародний Банк» подана та підписана Анохіною О.О. як представником позивача.

На підтвердження повноважень щодо представництва позивача до позовної заяви додано довіреність у порядку передоручення від 11.09.2025 року, якою Черненко Сергій Павлович уповноважує в порядку передоручення Анохіну Ольгу Олексіївну представляти інтереси АТ «Перший Український Міжнародний Банк» в судах України з усіма правами, які надано стороні по справі.

Також надано витяг зі Статуту АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у якій зазначено, що керівником АТ «Перший Український Міжнародний Банк» є Черненко С.П. При цьому у виписці з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вказано, що Черненко С.П., будучи керівником АТ «Перший Український Міжнародний Банк», має обмеження щодо представництва юридичної особи згідно Статуту.

В той же час, в копії Статуту АТ «Перший Український Міжнародний Банк», що додана до позовної заяви, відсутні аркуші з 5 по 30, тобто вона подана не в повному обсязі.

Зазначене унеможливлює провести перевірку наявності повноважень у ОСОБА_2 на видачу довіреності Анохіній О.О.

Крім того, під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу (ч. 2 ст. 60 ЦПК України).

Верховний Суд у постанові від 22.03.2023 року у справі № 185/9330/21 вказав що, починаючи з 29.12.2019 року самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема, посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29.12.2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у реєстрі даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема, обсяг цих повноважень.

Процесуальний закон визначає, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які за законом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники. Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (ст. 60 ЦПК України). Повноваження саме цих представників підтверджують документи, визначені у ч.ч. 1, 4 ст. 62 ЦПК України.

Тобто, самопредставництво не може діяти на підставі довіреності, а тільки на підставі статутних документів, а також пред`явленні документів, які підтверджують повноваження представника.

У зв`язку з цим, звертається увага на те, що відповідно до Закону України «Про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства України щодо гарантування права на судовий захист у малозначних спорах» від 19.06.2024 року, який набрав чинності 19.07.2024 року, було внесено зміни, зокрема, у п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України та викладено його у новій редакції згідно з якої малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову у цій справі визначена позивачем в розмірі 188986,66 грн., що перевищує 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб 99840,00 грн., а отже ця справа не відноситься до малозначних справ.

За наведених обставин, враховуючи, що ця справа не є малозначною, тому представництво в цій справі може здійснюватися виключно адвокатами або самою юридичною особою в порядку самопредставництва.

З огляду на те, що позовну заяву в інтересах позивача подала Анохіна О.О., то під час її подання вона повинна була надати довіреність або ордер, що посвідчує її повноваження як адвоката, або додати копію статуту, положення, трудового договору (контракту). Варто зазначити, що до позову додано витяг зі статуту банку, втім доказів повноважень Анохіної О.О. та і Черненка С.П., такий статут не містить. Таким чином документи, які б підтверджували, що Анохіна О.О. перебуває у трудових відносинах з АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та документи, що б підтверджували обсяг повноважень в межах трудових відносин чи доказів того, що Анохіна О.О. є адвокатом до матеріалів справи не долучено.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином встановлено, що Анохіна О.О., як представник АТ «Перший Український Міжнародний Банк», не надала належних, чинних документів на підтвердження своїх повноважень, а тому таку позовну заяву слід повернути позивачу на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Між тим, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Копію ухвали про повернення позовної заяви та позовну заяву і додані до неї документи надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.М.Заболотний