Справа № 932/4556/25
Провадження № 2/932/1718/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2026 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді- Потоцької С.С.,

за участю секретаря судового засідання-Карапиш А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду міста Дніпра із позовом про стягнення боргу у сумі 100000 грн за договором позики з ОСОБА_2 .

Ухвалою від 31.07.2025 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначений у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом сторін).

Від позивача на адресу суду надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій позивач просить стягнути з відповідача 3% річних від простроченої суми у розмірі 3000 грн, суму збільшення за індексом інфляції у розмірі 9300 грн.

У призначене судове засідання сторони не з`явилися.

Від позивача надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала.

Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши заяву позивача про уточнення позову, суд зазначає таке.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Дослідивши заяву позивача про уточнення позову, суд дійшов висновку, що подана заява, фактично, за своїм змістом, є заявою про зміну предмету позову

У цій справі судом встановлено, що представник позивача змінив предмет позову після другого судового засідання по суті справи, яка розглядається у порядку спрощеного позовного провадження, тобто з порушенням порядку, визначеному ч.2, ч.3 ст.49 ЦПК України.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч.ч. 1, 2 ст. 126 ЦПК України).

За приписами частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

За таких обставин, суд дійшов висновку про повернення позивачу заяви про зміну предмету позову.

При цьому суд роз`яснює, що позивач має право на звернення до суду з окремим позовом про стягнення з відповідача 3% річних від простроченої суми у розмірі 3000 грн, суму збільшення за індексом інфляції у розмірі 9300 грн.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що у позивача необхідно витребувати оригінал боргової розписки, яка покладена в основу позову, з нижченаведених підстав.

Відповідно до ч.2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії.

Згідно з ч.6 ст.95 ЦПК України якщо подано копію письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу.

В якості обґрунтування позовних вимог позивач надав суду копію боргової розписки, оформленої між позивачем та відповідачем, яка не завірена позивачем.

Враховуючи, що позивачем обґрунтовуються позовні вимоги борговою розпискою, яка не завірена позивачем, а також враховуючи, що предмет позову стосується майнових прав сторін, суд вважає за необхідне витребувати оригінал вказаного доказу у позивача для його безпосереднього дослідження в судовому засіданні та надати належним чином завірену копію боргової розписки.

Керуючись п.2 ч.2, ч.3 ст.49, 95 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову повернути ОСОБА_1 .

Витребувати у позивача ОСОБА_1 оригінал боргової розписки, оформленої між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про надання в борг грошових коштів в сумі 100000 грн для огляду, а також надати належним чином її завірену копію.

Судове засідання призначити на 29.04.2026 о 9-10 год.

Ухвала у частині повернення заяви про зміну предмету позову може буде оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складений 02.03.2026.

Суддя С.С. Потоцька