Справа пр. № 2/756/1326/26
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2025 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Кушко М.В.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з оплати наданих житлово-комунальних послуг, -

в с т а н о в и в:

У жовтні 2025 року позивач комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" (далі - КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго") звернулося до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з оплати наданих житлово-комунальних послуг.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 проживає в квартирі АДРЕСА_1 та отримує житлово-комунальні послуги, які надаються мешканцям цієї квартири.

До 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води мешканці згаданої квартири надавалися публічним акціонерним товариством "Київенерго" (далі - ПАТ "Київенерго"). Заборгованість ОСОБА_1 з оплати послуг з централізованого опалення за період до 01 травня 2018 року становить 16470,83 грн, з оплати послуг з централізованого постачання гарячої води - 9256,92 грн.

За договором про відступлення права вимоги (цесії) від 11 жовтня 2018 року № 602-18 ПАТ "Київенерго" відступило на користь КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" право вимоги до ОСОБА_1 щодо виконання ним грошових зобов`язань з оплати спожитих до 01 травня 2018 року послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води.

Як стверджував позивач, з 01 травня 2018 року до 31 жовтня 2021 року ним надавались ОСОБА_1 послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, проте відповідач належним чином не сплачував за отримані послуги, допустив заборгованість з оплати за послуги з централізованого опалення за період з 01 травня 2018 року до 31 жовтня 2021 року у сумі 24041,33 грн; заборгованість з оплати за послуги з централізованого постачання гарячої води з 01 травня 2018 року до 31 жовтня 2021 року у сумі 14885,27 грн.

З 01 листопада 2021 року КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" надавались ОСОБА_1 послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, однак відповідач належним чином не сплачував за отримані послуги, допустив заборгованість з оплати за послуги з постачання теплової енергії за період з 01 листопада 2021 року до 31 липня 2025 року у сумі 26614,45 грн; заборгованість з оплати за послуги з постачання гарячої води у сумі 16036,72 грн.

Також відповідач допустив заборгованість зі сплати внесків за обслуговування вузла комерційного обліку послуг з централізованого опалення з 01 березня 2020 року до 31 липня 2025 року у сумі 79,33 грн, заборгованість зі сплати за абонентське обслуговування з послуг з постачання теплової енергії за період з 01 листопада 2021 року до 31 липня 2025 року у сумі 1517,13 грн, заборгованість зі сплати за абонентське обслуговування з послуг з постачання гарячої води за період з 01 листопада 2021 року до 31 липня 2025 року у сумі 807,40 грн.

З цих підстав КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" просило суд стягнути з ОСОБА_2 заборгованість з оплати за житлово-комунальні послуги за період до 01 травня 2018 року у сумі 25727,75 грн, заборгованість з оплати за житлово-комунальні послуги за період з 01 травня 2018 року до 31 липня 2025 року у сумі

83981,63 грн, пеню за прострочення виконання зобов`язань у сумі 1695,12 грн, інфляційні втрати у сумі 16358,94 грн, три проценти річних у розмірі 4300,15 грн, а також присудити з відповідачасудовий збір у сумі 3028,00 грн.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 12 вересня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У строк, визначений ухвалою суду про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що він не був та не є власником квартири АДРЕСА_1 , а його місце проживання у вказаному житлі було зареєстроване

03 грудня 2024 року. У зв`язку з цим відповідач не отримував житлово-комунальні послуги, які надавались мешканцям квартири АДРЕСА_1 у період з 01 липня 2015 року до 03 грудня 2024 року, а тому не може бути належним відповідачем за вимогами КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" щодо стягнення заборгованості за вказаний період. З цих підстав ОСОБА_1 просив суд відмовити КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" у задоволенні його позовних вимог в частині стягнення заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг за період з 01 липня 2015 року до 03 грудня 2024 року.

Позивач відповідь на відзив до суду не подав.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 12 листопада 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів, оскільки воно подане з порушенням строку, визначеного ч. 1 ст. 84 ЦПК України, однак до клопотання про продовження строку для його подання не заявлено. Крім того, усупереч вимогам п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України представником позивача у клопотанні про витребування доказів не зазначено вжиті ним заходи для отримання цих доказів самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цих доказів.

Також судом відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про залучення до участі у справі співвідповідача ОСОБА_3 , позаяк особа, яку він просив залучити до участі у справі, не є власником квартири АДРЕСА_1 .

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся, подав до суду заяву, в якій просив суд розглянути справу за його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася, подав до суду заяву, в якій просив суд розглянути справу за його відсутності.

За таких обставин суд ухвалив розглянути справу за відсутності представника позивача та відповідача.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими такі обставини та відповідні їм правовідносини.

Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки, регулюються Законом України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є: 1) споживачі (індивідуальні та колективні); 2) управитель; 3) виконавці комунальних послуг.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Проте відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг.

Водночас такому праву прямо відповідає визначений п. 5 ч. 2 ст. 9 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Отже, згідно з наведеними законодавчими нормами споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг саме по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі (такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, сформульованій у постановах від 20 вересня 2018 року у справі № 751/3840/15-ц, від 14 листопада 2018 року у справі № 461/12597/15-ц, від 09 серпня 2019 року № 459/3958/15-ц).

За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Судом з`ясовано, що 09 листопада 2022 року ОСОБА_3 за договором дарування набув у власність квартиру АДРЕСА_1 . Також у вказаній квартирі зареєстроване місце проживання ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та малолітньої ОСОБА_5 .

Мешканцям квартири АДРЕСА_1 з 01 травня 2018 року до 31 жовтня 2021 року КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" надавались послуги з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, а з 01 листопада 2021 року надаються послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води.

Відповідно до п. п. 1, 5, 8 ч. 2 ст. 8 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII виконавець зобов`язаний: забезпечувати своєчасність, безперевність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; розглядати у визначений законодавством термін претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за житлово-комунальні послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості; вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг, зміною їх споживчих властивостей та перевищенням термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт.

Водночас факт ненадання послуги або зниження якості наданої послуги (що є порушенням умов договору у розумінні ст. ст. 526, 530 ЦК України) повинен бути зафіксований належним чином (на це звертає увагу Верховний Суд у постанові від

20 листопада 2019 року у справі № 640/18143/16-ц).

Нормою ст. 27 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII встановлено, що у разі ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальних послуг споживач має право викликати виконавця комунальних послуг (його представника) для перевірки кількості та/або якості наданих послуг. За результатами перевірки якості надання комунальних послуг або якості послуг з управління багатоквартирним будинком складається акт-претензія, який підписується споживачем та виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком). Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) зобов`язаний прибути на виклик споживача у строки, визначені в договорі про надання послуги, але не пізніше ніж протягом однієї доби з моменту отримання повідомлення споживача. Акт-претензія складається виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) та споживачем і повинен містити інформацію про те, в чому полягало ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальної послуги або послуги з управління багатоквартирним будинком, дату (строк) її ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості, а також іншу інформацію, що характеризує ненадання послуг, надання їх не в повному обсязі або неналежної якості. У разі проведення перевірки якості наданих послуг з централізованого водопостачання, централізованого постачання гарячої води або постачання природного газу споживач має право здійснити забір проб. Інформація про забір проб включається до акта-претензії. У разі неприбуття виконавця комунальної послуги або управителя (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) в установлений строк або необґрунтованої відмови підписати акт-претензію такий акт підписується споживачем, а також не менш як двома споживачами відповідної послуги, які проживають (розташовані) в сусідніх будівлях (у приміщеннях - якщо послуга надається у багатоквартирному будинку), і надсилається виконавцю комунальної послуги або управителю (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) рекомендованим листом. Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) протягом п`яти робочих днів вирішує питання щодо задоволення вимог, викладених в акті-претензії, або видає (надсилає) споживачу обґрунтовану письмову відмову в задоволенні його претензії. У разі ненадання виконавцем (управителем) відповіді в установлений строк претензії споживача вважаються визнаними таким виконавцем (управителем).

У своїй постанові від 07 лютого 2018 року у справі № 521/6969/15-ц Верховний Суд зазначив, що належним доказом ненадання житлово-комунальної послуги або зниження якості наданої послуги є звернення споживача до надавача послуг та складання сторонами акта-претензії.

За положеннями ч. ч. 1-3 ст. 9 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. За бажанням споживача оплата житлово-комунальних послуг може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів згідно з умовами договору про надання відповідних житлово-комунальних послуг. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

Оскільки КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" надавались особам, які зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1 , послуги з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, які отримували вказані послуги і користувалися ними, у них виник обов`язок оплатити ці послуги.

За період до 01 травня 2018 року загальний розмір заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг, які надавались споживачам, які зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1 , становить 25727,75 грн, за період з

01 травня 2018 року до 31 липня 2025 року загальний розмір заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг, які надавались споживачам, які зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1 , становить 83981,63 грн та підтверджується розрахунком позивача.

На підставі договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11 жовтня 2018 року № 602-18 ПАТ "Київенерго" відступило на користь КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" право вимоги до споживачів, які зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1 , щодо виконання ними грошових зобов`язань з оплати спожитих до 01 травня 2018 року послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води.

Однак, як встановлено судом, місце проживання відповідача ОСОБА_1 було зареєстровано у квартирі АДРЕСА_1 лише 03 грудня 2024 року, а тому він зобов`язаний був сплачувати лише за житлово-комунальні послуги, які надавались КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго", починаючи з 03 грудня 2024 року.

За період з 03 грудня 2024 року до 31 липня 2025 року загальний розмір заборгованості мешканців квартири АДРЕСА_1 з оплати житлово-комунальних послуг становив 11500,80 грн, у тому числі заборгованість з оплати за послуги з постачання теплової енергії у сумі 5314,26 грн; заборгованість з оплати за послуги з постачання гарячої води у сумі 5678,21 грн, заборгованість зі сплати за абонентське обслуговування з послуг з постачання теплової енергії у сумі 319,12 грн, заборгованість зі сплати за абонентське обслуговування з послуг з постачання гарячої води у сумі 189,20 грн.

Таким чином, заборгованість за період з 03 грудня 2024 року до 31 липня 2025 року 11500,80 грн підлягає стягненню з відповідача.

Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

За приписами ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

За змістом ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення.

Ч. 1 ст. 550 ЦК України визначено, що право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Нормою ч. 1 ст. 26 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII передабчено, що у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. Нарахування пені починається з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку внесення плати за житлово-комунальні послуги. Пеня не нараховується за умови наявності заборгованості держави за надані населенню пільги та житлові субсидії та/або наявності у споживача заборгованості з оплати праці, підтвердженої належним чином.

Пеня за несвоєчасне здійснення відповідачем платежів за житлово-комунальні послуги, становить 277,17 грн (11500,00 грн х 0,01 % х 241 день (з 03 грудня 2024 року до

31 липня 2025 року) = 277,17 грн).

Ч. 2 ст. 625 ЦК України передбачено, що у разі порушення грошового зобов`язання боржник, який прострочив його виконання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Норми ч. 2 ст. 625 ЦК України щодо сплати боргу з урахування встановленого індексу інфляції поширюються лише на випадки прострочення грошового зобов`язання, визначеного у гривнях (такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 25 листопада 2019 року у справі № 130/1058/16).

Зважаючи на те, що зобов`язання ОСОБА_1 з оплати за житлово-комунальних послуг визначене у гривні, КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" має право вимагати сплати боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції.

Втрати позивача від інфляції, розраховані за період з 03 грудня 2024 року до 31 липня 2025 року, становлять 401,77 грн, а три проценти річних від простроченої суми - 126,81 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у тому числі витрати на правову допомогу покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 2 ст. 141 ЦПК України).

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Відповідач ОСОБА_1 надав суду посвідчення № НОМЕР_1 , видане на його ім`я

07 березня 2025 року, згідно з яким відповідач є особою з інвалідністю першої групи (а. с. 69). Отже, відповідач ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору.

За приписами ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Зазначене стосується й випадку, коли рішення ухвалено на користь позивача, а відповідач звільнений від сплати судового збору (постанова Верховного Суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 707/3057/22).

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність компенсувати позивачу за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, судовий збір, який підлягав би стягненню з відповідача ОСОБА_1 , у сумі 282,17 грн (12306,55 грн / 132063,59 грн х 3028,00 грн = 282,17 грн).

Керуючись ст. ст. 2-5, 10-13, 19, 81-82, 89, 200, 206, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з оплати наданих житлово-комунальних послуг - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) на користь комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" (місцезнаходження: місто Київ, площа Івана Франка, 5, ідентифікаційний код в ) заборгованість з оплати житлово-комунальних послуг у сумі 11500 (одинадцять тисяч п`ятсот) гривень 80 (вісімдесят) копійок, пеню за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги у сумі 277 (двісті сімдесят сім) гривень 17 (сімнадцять) копійок, втрати від інфляції у сумі 401 (чотириста одна) гривня 77 (сімдесят сім) копійок, три проценти річних від простроченої суми у розмірі 126 (сто двадцять шість) гривень 81 (вісімдесят одна) копійка.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Компенсувати комунальному підприємству виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" (місцезнаходження: місто Київ, площа Івана Франка, 5, ідентифікаційний код в ) судовий збір у сумі 282 (двісті вісімдесят дві) гривні 17 (сімнадцять) копійок за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Тарас АНДРЕЙЧУК