УХВАЛА

02 березня 2026 року

м. Київ

справа № 756/9902/21

провадження № 61-2479ск26

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 19 квітня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (Департамент міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа - Виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом до Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (Департамент міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент територіального контролю м. Києва), Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - КП «Київблагоустрій»), третя особа - Виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) (далі - ВО Київської МР (КМДА)), в якому просила суд стягнути солідарно 4 866 500,00 грн, з яких: 3 551 500,00 грн в якості збитків за протиправно демонтоване нерухоме майно; 1 215 000,00 грн в якості упущеної вигоди внаслідок недоотримання доходу (орендної плати) від реалізації права власника на передачу майна в оренду; 100 000,00 грн моральної шкоди.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 19 квітня 2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року, позов ОСОБА_1 до Департаменту територіального контролю

м. Києва, КП «Київблагоустрій», третя особа - ВО Київської МР (КМДА), про стягнення грошових коштів задоволено частково.

Стягнуто солідарно з Департаменту територіального контролю м. Києва, КП «Київблагоустрій» на користь ОСОБА_1 відшкодування майнової шкоди

у розмірі 3 551 500,00 грн, моральну шкоду у розмірі 20 000,00 грн.

Стягнуто з Департаменту територіального контролю м. Києва на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 4 164,85 грн, витрати на правову (правничу) професійну допомогу у розмірі 5 000,00 грн.

Стягнуто з КП «Київблагоустрій» на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 4 164,85 грн, витрати на правову (правничу) професійну допомогу у розмірі 5 000,00 грн.

У іншій частині заявлених позовних вимог відмовлено.

26 лютого 2026 року представник КП«Київблагоустрій»- адвокат Біла К. П. через підсистему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 19 квітня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року (надійшла до суду 26 лютого 2026 року), у якій, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить суд скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У касаційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку подачі касаційної скарги.

Встановлено, що повний текст оскаржуваної постанови складений 05 лютого

2026 року, тому тридцятий день подачі касаційної скарги припадає на 09 березня 2026 року.

Оскільки касаційна скарга була подана до Верховного Суду 26 лютого 2026 року, тобто в межах тридцятиденного строку, то процесуальний строк не був пропущений.

Однак, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 8 329,70 грн, однак це не підтверджує сплату судового збору у повному розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року

№ 2147-VIII.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана: юридичною особою 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви

і скарги від розміру оспорюваної суми; фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день звернення до суду з цим позовом) передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Частиною четвертою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення

в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом у 2021 році та заявляла позовну вимогу майнового характеру.

Станом на 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 270,00 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 908,00 грн, 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 11 350,00 грн).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

КП «Київблагоустрій» оскаржує рішення суду першої та апеляційної інстанції у повному обсязі.

Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір за подачу касаційної скарги

у розмірі 9 830,30 грн, а саме:

1) Судовий збір за позовні вимоги майнового характеру - 11 350,00 грн (4 866,500,00*1%=48 665,00 грн, максимальний розмір судового збору - 11 350,00 грн);

2) Судовий збір за подачу касаційної скарги - 18 160,00 грн (11 350,00*200%)*0,8=18 160,00);

3) Сплачено судового збору - 8 329,70 грн;

4) Доплата судового збору - 9 830,30 грн (18 160,00-8 329,70=9 830,30).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату в повному обсязі.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 19 квітня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць