Єдиний унікальний номер 305/2996/25
Номер провадження 2/305/539/25
РІШЕННЯ

Іменем України

20.02.2026 м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі головуючого судді Ластовичака В.Ю., за участі секретаря судового засідання Біроваш О.О., позивача ОСОБА_1 , представника відповідача Колосюка С.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України про захист прав споживачів,

встановив:

До суду 20.08.2025 надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , позивач) до Національного банку України (далі також НБУ, відповідач) про захист прав споживачів, у якій позивач просить зобов`язати НБУ безоплатно усунути недоліки нумізматичної продукції за замовленням № 1655956 - пам`ятної монети «Херсонес Таврійський» та за замовленням № 1656425 - пам`ятної монети «Боспорське царство» з оплатою послуг пересилки, стягнути з відповідача витрати на пересилання нумізматичної продукції в розмірі 3 326,02 грн та моральну шкоду в розмірі 17 000 грн.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що ним 09.04.2025 в інтернет-магазині Відповідача розміщено замовлення № 1655956 на нумізматичну продукцію «Херсонес Таврійський», а 15.04.2025 - замовлення № 1656425 на нумізматичну продукцію «Боспорське царство», після отримання обох продукцій були виявлені дефекти: наявність чорних плям, чорних полос на всьому гурту (боковій поверхні) монет.

Відповідно до пунктів 7.2, 7.3 Договору купівлі-продажу нумізматичної продукції в інтернет-магазині Національного банку України (далі - Договір), позивач склав акт рекламації від 14.04.2025, який направив відповідачу на електронну адресу , 17.04.2025 отримав лист-підтвердження щодо готовності прийняття нумізматичної продукції на дослідження та відправив нумізматичну продукцію «Херсонес Таврійський» на дослідження, вартість послуг пересилки сплачена позивачем та склала 843,07 грн, отримана Відповідачем 24.04.2025.

П. 7.5. Договору строк дослідження якості нумізматичної продукції становить 30 робочих днів з моменту отримання Відповідачем продукції з актом рекламації. Таким чином, 30 робочих днів на розгляду Відповідачем нумізматичної продукції «Херсонес Таврійський» та акту рекламації почались 25.04.2025 і сплили 05.06.2025.

Позивач листом від 11.06.2025 повідомив відповідача про наявне порушення строків дослідження, проте дослідження тривало до 02.07.2025.

Відповідно до акту № 8 від 02.07.2025 банкнотно-монетного двору відповідача зроблено висновок, що пам`ятна монета «Херсонес Таврійський» не має дефектів виробника.

Таким чином, нумізматична продукція «Херсонес Таврійський», в порушення п. 7.5. Договору, на дослідженні перебувала 50 робочих днів (з 24.04.2025 по 02.07.2025), лише після направлення позивачем письмової вимоги відповідач здійснив повернення нумізматичної продукції з дослідження, позивачем понесені витрати на пересилання в розмірі 780,12 грн.

Також, 28.04.2025 ним складено акт рекламації по нумізматичній продукції «Боспорське царство», який направив Відповідачу на електронну адресу , 08.05.2025 отримав лист-підтвердження щодо готовності прийняття нумізматичної продукції на дослідження, 12.06.2025 відправив відповідачу нумізматичну продукцію на дослідження, вартість послуг пересилки сплачена Позивачем та склала 871,42 грн, отримана Відповідачем 16.06.2025.

Відповідно до акту № 7 від 02.07.2025 банкнотно-монетного двору Відповідача зроблено висновок, що пам`ятна монета «Боспорське царство» не має дефектів виробника.

Лише після направлення Позивачем письмової вимоги Відповідач здійснив повернення нумізматичної продукції з дослідження. Позивачем понесені витрати на пересилання в розмірі 831,41 грн.

Вважає, що відповідачем при реалізації йому нумізматичної продукції «Херсонес Таврійський» та «Боспорське царство» допущено порушення його прав як споживача, виходячи з того, що не дотримано вимог до якості придбаної продукції; на 20 робочих днів прострочено зобов`язання по дослідженню якості продукції «Херсонес Таврійський»; складено акти дослідження за №№ 7, 8 від 02.07.2025, які не відповідають фактичним обставинам; не усунуто недоліки обох нумізматичних продукцій.

Крім того, вказаними порушеннями йому завдано моральну шкода, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача, що безпідставно, за наявності очевидної невідповідності якості нумізматичної продукції, не задовольнив вимоги позивача та умисно перешкодив в реалізації прав споживача. Боротьба позивача за свої права на отримання нумізматичної продукції належної якості виснажує, завдає душевних страждань, що викликало знервованість, дискомфорт, почуття безперспективності витрачених зусиль і часу, зневіру в добропорядність дій відповідача, який є органом державної влади. Позивач зазнав значного психологічного напруження та почуття розпачу через нерозв`язання спірної ситуації позасудовим способом, витрачанням особистого часу на звернення до суду, у зв`язку з неможливістю тривалий час захистити порушене право споживача, необхідністю вжиття додаткових зусиль для організації свого життя тощо.

Ухвалою від 03.09.2025 відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено справу до розгляду на 02.10.2025.

Від представника відповідача Колосюка С.Л. через підсистему «Електронний суд» 11.09.2025 надійшли заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, а 18.09.2025 - відзив на позовну заяву.

Відзив обґрунтований таким.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, 09.04.2025 позивач розмістив замовлення № 1655956 на нумізматичну продукцію - золоту пам`ятну монету Національного банку України «Херсонес Таврійський» номіналом 100 гривень, цього ж дня здійснив оплату замовлення у сумі 143 014,00 грн, а вже 13.04.2025 отримав придбану продукцію у відділені Нової пошти за адресою м. Рахів, вул. Карпатська, 12. Під час отримання продукції, позивачем не зазначалось (не вказувалось) про неналежний стан продукції в силу положень 74-75 Правил реалізації нумізматичної продукції Національного банку України засобами вебсайту (далі - Правила), п. 7.2. Договору.

14.04.2025 (наступного дня після отримання продукції) позивачем було направлено до Національного банку Акт рекламації згідно з яким, позивач просив здійснити обмін придбаної нумізматичної продукції, а в разі неможливості розірвати договір купівлі-продажу.

Наступного дня, 15.04.2025 позивач розмістив замовлення № 1656425 на нумізматичну продукцію - золоту пам`ятну монету «Боспорське царство» номіналом 100 гривень, цього ж дня здійснив оплату замовлення у сумі 153 270,00 грн, а вже 25.04.2025 отримав придбану продукцію у відділені Нової пошти за адресою АДРЕСА_1 . Під час отримання продукції, позивачем також не зазначалось (не вказувалось) про неналежний стан продукції в силу положень 74-75 Правил, п. 7.2. Договору купівлі-продажу.

28.04.2025 (через три дні після отримання продукції) позивачем було направлено до Національного банку Акт рекламації згідно з яким, позивач просив здійснити обмін нумізматичної продукції - золотої пам`ятної монети «Боспорське царство» номіналом 100 гривень, а в разі неможливості розірвати договір купівлі-продажу замовлення.

Відповідно до пункту 85 Правил, отримана нумізматична продукція поверненню та обміну не підлягає, крім випадків виявлення в ній покупцем дефектів виробника. Аналогічні положення передбачені у пункті 7.1. Договору купівлі-продажу.

Згідно з пунктом 87 Правил, повернення нумізматичної продукції з дефектом виробника проводиться покупцем із забезпеченням збереження первинного вигляду нумізматичної продукції та її первісних якостей. Нумізматична продукція повертається разом з оригінальною упаковкою, в якій вона надійшла, супровідними документами [накладна логістичної (поштової) компанії, квитанція], які оформлялися під час продажу нумізматичної продукції, та актом рекламації, який заповнюється покупцем згідно з додатком 2 до цих Правил.

Акт рекламації має бути підписаний покупцем. За можливості недоліки повинні бути зафіксовані засобами фото- або відеозйомки. Покупець протягом одного дня із дня отримання замовлення зобов`язаний повідомити на електронну адресу про виявлені недоліки, зазначити інформацію про номер замовлення, прізвище, ім`я та по батькові (за наявності) покупця, додати скановані копії акта рекламації, первинних документів [накладна логістичної (поштової) компанії, квитанція], фотознімок або відеозапис (за наявності) (п. 88 Правил).

Згідно з пунктом 7.5. Договору купівлі-продажу, продавець здійснює розгляд акта рекламації протягом 30 робочих днів із дня отримання нумізматичної продукції, надісланої Покупцем як такої, що має дефект виробника. Продавець про результати розгляду акта рекламації повідомляє Покупця шляхом надсилання відповідного висновку на зазначену Покупцем електронну адресу. Кошти за нумізматичну продукцію, яка після дослідження визначена такою, що містить виробничі дефекти виробника, повертаються Покупцю.

Як вбачається з доданих до позовної заяви документів, позивачем не дотримано положення пунктів 87, 88 Правил та умов п. 7.2. Договору купівлі-продажу, а отже, нумізматична продукція вважається такою, що є в належному стані, без будь-яких механічних пошкоджень, дефекту виробника та відповідає необхідній комплектації.

Слід відзначити, що позивачем на адресу Національного банку були направлені акти рекламації, які не відповідають формі акту рекламації, що визначена у додатку 2 цих Правил. Зміст актів рекламації не містив оголошення про наявність у монетах дефектів виробника. До актів рекламації позивачем додано фото продукції без капсул, які виконують захисну функцію від пливу зовнішніх факторів (волога, пил та інше). Акт рекламації нумізматичної продукції золотої пам`ятної монети Національного банку України «Боспорське царство» направлено лише через три дні після її отримання, що суперечить положенням Правил, які передбачають направлення протягом одного дня з їх отримання.

З огляду на наведене у сукупності, позивачем не було дотримано процедури повернення придбаної продукції, а направлені акти рекламації та фото продукції не свідчать про наявність дефектів виробника.

Чинним законодавством України визначено порядок дій у випадку виявлення пошкоджених пам`ятних, інвестиційних монет та сувенірної продукції.

Згідно глави 9 Інструкції про організацію виготовлення, випуску в обіг і реалізації пам`ятних та інвестиційних монет України, сувенірної продукції, затвердженої постановою Правління Національного банку України № 213 від 30.05.2012 (далі - Інструкція), Національний банк здійснює реалізацію пам`ятних монет та сувенірної продукції за роздрібними цінами Національного банку банкам України (їх відокремленим підрозділам), іншим юридичним і фізичним особам за готівку або за безготівковим розрахунком.

Відповідно до глави 10 Інструкції у разі виявлення в сховищах Центрального сховища, Операційного департаменту та/або відділі (управлінні) грошового обігу в регіоні Національного банку пошкоджених пам`ятних, інвестиційних монет та сувенірної продукції створена згідно з наказом керівника Операційного департаменту та/або представника Національного банку в регіоні (у Центральному сховищі - відділ перерахування та експертизи цінностей) комісія в складі завідувача сховища, касира та експерта (або іншої матеріально відповідальної особи) складає акт про встановлення пошкоджених або з дефектом виробника пам`ятних, інвестиційних монет і сувенірної продукції. На підставі цього акта оформляється прибутково-видатковий ордер Операційним департаментом та/або відділом (управлінням) грошового обігу в регіоні, а Центральним сховищем - видатковий позабалансовий та прибутковий ордер відповідно до вимог нормативно-правових актів Національного банку з питань емісійно-касової роботи.

Центральне сховище згідно з актом про встановлення пошкоджених або з дефектом виробника пам`ятних, інвестиційних монет та сувенірної продукції переміщує виявлені в резервних фондах пошкоджені пам`ятні, інвестиційні монети до запасів готівки з подальшим перенесенням їх до пошкоджених пам`ятних, інвестиційних монет.

Якщо вищезазначеною комісією встановлено причини пошкоджень, то в акті про встановлення пошкоджених або з дефектом виробника пам`ятних, інвестиційних монет та сувенірної продукції зазначаються вид пошкоджень і причини їх виникнення.

Операційний департамент та відділи грошового обігу в регіонах Національного банку відправляють пошкоджені пам`ятні монети з дорогоцінних металів (без супутньої продукції), пам`ятні монети з недорогоцінних металів, інвестиційні монети та сувенірну продукцію до Центрального сховища.

Відправлення пошкоджених пам`ятних, інвестиційних монет та сувенірної продукції здійснюється разом із двома примірниками актів про встановлення пошкоджених або з дефектом виробника пам`ятних, інвестиційних монет та сувенірної продукції.

В контексті викладеного слід відзначити, що у жовтні 2023 року відповідно до розпорядження Національного банку України від 10.10.2023 № 2980-ра спірні монети були перевірені фахівцями Департаменту грошового обігу та результатами такої перевірки визнані придатними.

Відповідно до пункту 90 Правил, дослідження отриманої з актом рекламації нумізматичної продукції, яка оголошена покупцем із дефектом виробника, проводиться Національним банком протягом 30 робочих днів із дня отримання такої продукції та оригіналів документів. Про результати дослідження покупцю надсилається повідомлення на адресу його електронної пошти.

Нумізматична продукція з дефектом виробника - нумізматична продукція, виготовлена з порушенням або відхиленням від установлених стандартів, технічних умов та не відповідає критеріям категорій якості карбування пам`ятних та інвестиційних монет установленим нормативно-правовим актом Національного банку про організацію виготовлення, випуску в обіг і реалізації пам`ятних та інвестиційних монет України, сувенірної продукції (пп. 15 п. 2.1 Глави 2 Договір купівлі- продажу).

Так на підставі розпоряджень Центрального сховища Національного банку України від 29.04.2025 № 1483-ра та від 19.06.2025 № 2080-ра нумізматична продукція «Боспорське царство» та «Херсонес Таврійський», що є предметом спору у даній справі була передана для проведення дослідження до Банкнотно-монетного двору.

За результатами дослідження було складено акти банкнотно-монетного двору № 7 від 02.07.2025 та № 8 від 02.07.2025 з висновками, що спірна нумізматична продукція «Боспорське царство» та «Херсонес Таврійський» не має дефектів виробника. Вказане спростовує доводи позивача про те, що придбана ним продукція містить дефекти виробника. Протилежних доказів позивачем не надано.

Додатково слід відзначити, що виключне право для проведення дослідження щодо наявності дефектів пам`ятних та інвестиційних монет України покладено на Національний банк, що додатково підтверджується постановою Житомирського апеляційного суду від 24.03.2025 по справі № 295/12676/24 у якій зазначено таке:

«Доводи позивача та посилання суду першої інстанції на те, що характер дефекту не потребує використання необхідних спеціальних знань у сфері іншій, ніж право для встановлення відхилення від установлених стандартів при її виготовленні є помилковими, оскільки як зазначалося вище виключне право для проведення дослідження щодо наявності дефектів пам`ятних та інвестиційних монет України покладено на Національний банк України.

У свою чергу, суд, розглядаючи справи, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень. Завдання судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Аналогічне роз`яснення надане судам в п. 18 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 21.05.2012, яке зводиться до того, що суд не має права зобов`язувати державного виконавця до вчинення тих дій, які згідно із Законом України «Про виконавче провадження» можуть здійснюватися лише державним виконавцем або відповідною посадовою особою державної виконавчої служби. Про вищевказані висновки також зазначив Верховний Суд в постанові від 23.09.2021 у справі № 761/19292/19.

Підсумовуючи викладене, слід зазначити, що при вирішенні питання щодо встановлення наявності дефектів на пам`ятних та інвестиційних монетах України, слід виходити з того, що суд не вправі підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження Національного банку України щодо вирішення питань, які законодавством віднесено до їх компетенції».

З огляду на викладене, та беручи до уваги те, що виключне право для проведення дослідження щодо наявності дефектів пам`ятних та інвестиційних монет України покладено на Національний банк, позивачем не доведено належними та допустимими доказами того факту, що на куплених ним пам`ятних монетах є дефект виробника, про якій зазначає позивач у позові.

Варто зазначити, що позивачем не надано жодного доказу на рахунок того, яких саме, в результаті дій Національного банку, втрат немайнового характеру позивач поніс, тобто в чому полягає моральна шкода, не конкретизовано яким саме діянням (дією чи бездіяльністю) Національного банку зазначену шкоду було завдано. Також, позивач не зазначає, якими міркуваннями він керувався при визначенні розміру моральної шкоди, та ним не надано жодних доказів, якими підтверджується розмір заявленої моральної шкоди. Зважаючи на викладене, вказані вимоги позивача є безпідставними.

Від позивача ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» 23.09.2025 надійшла відповідь на відзив, у якій зазначено таке.

Відповідач зазначив, що під час отримання продукції, позивачем не зазначалось (не вказувалось) про неналежний стан продукції в силу положень п.п. 74-75 Правил, п. 7.2. Договору.

Звертає увагу суду, що дані приписи Правил стосуються виключно питань погіршення стану нумізматичної продукції, яке сталося внаслідок дій транспортної компанії.

Позивач дійсно не зазначав про неналежний стан продукції в силу положень п.п. 74-75 Правил в силу відсутності порушень з боку транспортної компанії.

В той же час, позивач обґрунтовує свої вимоги порушеннями з боку відповідача, які регулюються п. 7.2., 7.3. Договору та п.п. 87-88 Правил, на які Відповідач також посилається в інших частинах свого відзиву.

Позивач вважає, що дана частина відзиву покликана створити для суду належну якість придбаної нумізматичної продукції, але обставини, вказані відповідачем не стосуються предмету спору у справі.

Відповідач зазначає та акцентує увагу, що по нумізматичній продукції - пам`ятній монеті «Боспорське царство» позивач направив акт рекламації через три дні після отримання продукції, в той же час, як Правилами передбачений строк «протягом одного дня із дня отримання» нумізматичної продукції.

З цього приводу прошу суд звернути увагу на відмінність умов Договору та Правил, які регулюють постачання відповідачем нумізматичної продукції.

П. 7.3. Договору: «7.3. У разі наявності хоча б одного з перерахованих у пункті 7.2 цього Договору недоліків Покупець зобов`язаний зафіксувати його в акті рекламації. Акт рекламації складає та підписує Покупець. За можливості недоліки повинні бути зафіксовані засобами фото- або відеозйомки. Протягом одного робочого дня із дня отримання Замовлення Покупець зобов`язаний повідомити Продавця на електронну адресу про виявлені недоліки, зазначити інформацію про номер замовлення, прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) Покупця, додати скановані копії акта рекламації, первинних документів (накладна Перевізника, квитанція), фотознімок або відеозапис (за наявності).»

Пункт 88 Правил: «88. Акт рекламації має бути підписаний покупцем. За можливості недоліки повинні бути зафіксовані засобами фото- або відеозйомки. Покупець протягом одного дня із дня отримання замовлення зобов`язаний повідомити на електронну адресу про виявлені недоліки, зазначити інформацію про номер замовлення, прізвище, ім`я та по батькові (за наявності) покупця, додати скановані копії акта рекламації, первинних документів [накладна логістичної (поштової) компанії, квитанція], фотознімок або відеозапис (за наявності).»

Таким чином, документи відповідача, що регулюють одні й ті самі відносини - Договір та Правила, містять різні умови поведінки покупця нумізматичної продукції, що є неприпустимим.

Позивач, звертаючись з актом рекламації по нумізматичній продукції - пам`ятній монеті «Боспорське царство», керувався п. 7.3. Договору і подав такий акт в передбачений Договором строк - протягом одного РОБОЧОГО дня із дня отримання Замовлення. Так, замовлення було отримано 25.04.2025 (п`ятниця), а акт рекламації був відправлений позивачем 28.04.2025 (понеділок).

З урахуванням наведеного, безпідставними є посилання відповідача на порушення позивачем строку направлення акту рекламації по нумізматичній продукції - пам`ятній монеті «Боспорське царство».

Позивач не може погодитись з висновком відповідача, наведеному в п. 2.1.18. відзиву: «Як вбачається з доданих до позовної заяви документів, позивачем недотримано положення пунктів 87, 88 Правил та умов Договору п. 7.2. Договору купівлі-продажу, а отже, нумізматична продукція вважається такою, що є в належному стані, без будь-яких механічних пошкоджень, дефекту виробника та відповідає необхідній комплектації.»

Прошу суд звернути увагу, що цим пунктом відзиву відповідач вказує на порушення позивачем положень Договору та Правил по всій нумізматичній продукції, яка стосується предмету позовних вимог, але:

1. Відповідачем не наводиться заперечень в частині своєчасності подання акту рекламації по нумізматичній продукції - пам`ятній монеті «Херсонес Таврійський»;

2. Механічні пошкодження та повнота комплектації регулюються іншими приписами Правил і не стосуються предмету спору у справі;

3. Позивачем обґрунтована безпідставність твердження Відповідача про порушення строку пред`явлення акту рекламації по нумізматичній продукції - пам`ятній монеті «Боспорське царство» (див. п. ІІ відповіді на відзив).

Відповідач зазначає, що позивачем були направлені акти рекламації, які не відповідають формі акту рекламації, що визначена у додатку 2 до Правил, а також що зміст актів рекламації не містив оголошення про наявність у монетах дефектів виробника.

З цього приводу прошу суд звернути увагу на другу відмінність умов Договору та Правил, які регулюють постачання Відповідачем нумізматичної продукції.

П. 7.3. Договору: «7.3. У разі наявності хоча б одного з перерахованих у пункті 7.2 цього Договору недоліків Покупець зобов`язаний зафіксувати його в акті рекламації. Акт рекламації складає та підписує Покупець. За можливості недоліки повинні бути зафіксовані засобами фото- або відеозйомки. Протягом одного робочого дня із дня отримання Замовлення Покупець зобов`язаний повідомити Продавця на електронну адресу про виявлені недоліки, зазначити інформацію про номер замовлення, прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) Покупця, додати скановані копії акта рекламації, первинних документів (накладна Перевізника, квитанція), фотознімок або відеозапис (за наявності).»

П. 87 Правил: «87. Повернення нумізматичної продукції з дефектом виробника проводиться покупцем із забезпеченням збереження первинного вигляду нумізматичної продукції та її первісних якостей. Нумізматична продукція повертається разом з оригінальною упаковкою, в якій вона надійшла, супровідними документами [накладна логістичної (поштової) компанії, квитанція], які оформлялися під час продажу нумізматичної продукції, та актом рекламації, який заповнюється покупцем згідно з додатком до цих Правил.»

Позивач, звертаючись з актами рекламації по нумізматичній продукції, керувався п. 7.3. Договору, який не містить посилань на визначену та обов`язкову форму такого акту.

Порівнявши фактично подані позивачем акти рекламації від 14.04.2025 та від 28.04.2025 з формою акту рекламації, яка встановлена додатком 2 до Правил, вбачається, що позивач надав відповідачу всю необхідну інформацію, передбачену додатком 2 до Правил за виключенням адреси проживання покупця, що не відіграє жодної ролі при електронному листуванні сторін та доставки нумізматичної продукції транспортною компанією.

Більш того, відповідач не може посилатися на «невідповідність» форми акту рекламації, оскільки відповідачем були прийняті без будь-яких заперечень акти рекламації від 14.04.2025 та від 28.04.2025, подані позивачем.

Саме на підставі актів рекламації позивача від 14.04.2025 та від 28.04.2025, відповідач спочатку надав згоду прийняти нумізматичну продукцію на дослідження, як це передбачено п. 7.4. Договору, а потім і «дослідив» нумізматичну продукцію, склавши акти від 02.07.2025.

Посилання відповідача, що зміст актів рекламації не містив оголошення про наявність у монетах дефектів виробника спростовується безпосередньо актами рекламації:

- в акті від 14.04.2025 вказано: «був виявлений неналежний зовнішній стан нумізматичної продукції: наявність чорних плям, чорних полос на всьому гурті»;

- в акті від 28.04.2025 вказано: «був виявлений неналежний зовнішній стан нумізматичної продукції: наявність чорних плям по всій довжині гурту».

Відповідач зазначає, що у жовтні 2023 року відповідно до розпорядження Національного банку України від 10.10.2023 № 2980-ра спірні монети були перевірені фахівцями Департаменту грошового обігу та результатами такої перевірки визнані придатними.

Вважаю зазначені відомості безпідставними, що не стосуються предмету позову та не підтверджені належними та допустимими доказами.

Так відповідачем:

1. Не наведено жодного обґрунтування, що розпорядження відповідача № 2980-ра від 10.10.2023 стосувалось саме тієї нумізматичної продукції, яка в подальшому була реалізована позивачеві;

2. Відповідач посилається на придатність монет за результатами перевірки, проте не надав до відзиву жодних доказів про результати перевірки;

3. Враховуючи дату перевірки, датовану жовтнем 2023 (факт проведення та дата закінчення перевірки невідомі) та навіть за наявності припущення, що перевірка стосувалось саме тієї нумізматичної продукції, яка в подальшому була реалізована Позивачеві, такі монети могли набути дефекти в період до реалізації, який є значним.

Таким чином, наведена позиція відповідача жодним чином не впливає на факт отримання Позивачем нумізматичної продукції з дефектом.

Інші положення відзиву не спростовують обґрунтування, наведені в позові

У поданих представником відповідача Колосюком С.Л. через підсистему «Електронний суд» 29.09.2025 запереченнях на відповідь на відзив стверджено, що як вбачається зі змісту відповіді на відзив, позивач вказує на безпідставність посилання відповідача на розпорядження Національного банку України від 10.10.2023 № 2980-ра про те, що саме спірні монети були перевірені фахівцями Департаменту грошового обігу та результатами такої перевірки визнані придатними.

У відповідності до приписів процесуального законодавства відповідачем надано належні і допустимі докази того, що спірна продукція була досліджена відповідними фахівцями, і була визнана придатною. Водночас, доводи позивача зводяться лише до власних припущень, що не відповідає положенням статті 81 ЦПК України.

Як зазначалось відповідачем у відзиві, нумізматична продукція з дефектом виробника - нумізматична продукція, виготовлена з порушенням або відхиленням від установлених стандартів, технічних умов та не відповідає критеріям категорій якості карбування пам`ятних та інвестиційних монет установленим нормативно-правовим актом Національного банку про організацію виготовлення, випуску в обіг і реалізації пам`ятних та інвестиційних монет України, сувенірної продукції (пп. 15 п. 2.1 Глави 2 Договору купівлі-продажу).

В свою чергу, ані зміст позову, ані зміст відповіді на відзив не містить у собі доводів про те, які саме порушення або відхилення від установлених стандартів було допущено відповідачем, і як наслідок, який наявний дефект придбаної продукції.

Відповідач наголошує, що наведені позивачем доводи про наявність чорних плям та полос не є дефектом виробника.

Серед іншого слід відзначити, що направлений позивачем (не встановленої форми) акт рекламації також не містить у собі відомостей, що нумізматична продукція, виготовлена з порушенням або відхиленням від установлених стандартів.

З огляду на викладене, зазначає, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами того факту, що на куплених ним пам`ятних монетах є дефект виробника. Інші наведені позивачем доводи у відповіді на відзив також вказаного не спростовують.

У судовому засіданні 02.10.2025 суд постановив протокольну ухвалу про перехід до загального позовного провадження, проведення підготовчого судового засідання призначено на 29.10.2025, коли було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 02.12.2025.

У зв`язку із технічними проблемами відеоконференцзв`язку на всій території України судовий розгляд справи відкладено на 19.01.2026, коли суд заслухав позиції сторін та дослідив матеріали справи, у тому числі нумізматичну продукцію, судовий розгляд було відкладено для підготовки сторін до судових дебатів.

Під час судового засідання 10.02.2026 сторони виступили в судових дебатах та суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення, з урахуванням складності справи відклав ухвалення та проголошення судового рішення на 09:00 год 20.02.2026.

У судовому засіданні 20.02.2026 судом проголошено скорочене рішення (вступну та резолютивну його частини) у порядку ч. 6 ст. 259 ЦПК України, складання повного рішення відкладено на строк не більше 10 днів.

Повне рішення складено 02.03.2026.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні на задоволенні позовних вимог наполягав, вважає, що нумізматична продукція йому була продана з дефектами.

Представник відповідача Колосюк С.Л. у судовому засіданні заперечив проти задоволення позовних вимог, суть позову зводиться до наявності чи відсутності дефектів, до суду подано відповідні дослідження, що проводились спеціалістами НБУ, відповідно до яких монети не мають дефектів, оскільки не підлягає задоволенню основна вимога, то і похідні не підлягають задоволенню. Наявні на монетах цяточки не є дефектами виробника, звертає увагу, що монети не можна вибирати з футляру.

Суд заслухав позиції сторін, дослідив матеріали справи, оцінив їх у сукупності та взаємозв`язку і встановив такі обставини.

Всі істотні умови щодо організації продажу нумізматичної продукції дистанційним способом через інтернет-магазин нумізматичної продукції Національного банку України наведено у Договорі купівлі-продажу нумізматичної продукції в інтернет-магазині Національного банку України (далі - Договір), який розміщений у відкритому доступі в мережі Інтернет за посиланням https://coins.bank.gov.ua, та є публічною пропозицією Національного банку України.

Позивач ОСОБА_1 09.04.2025 провів оплату Національному банку України через платіжну систему LIQPAY за замовлення № 1655956 у розмірі 143 014 грн, посилка з указаним замовленням від НБУ отримана 13.04.2025 о 12:38 год.

Наступного дня, тобто 14.04.2025 о 17:51 год ОСОБА_1 відправив на адресу електронної пошти акт-рекламацію щодо отриманої продукції, на що 17.04.2025 отримав відповідь про готовність прийняти нумізматичну продукцію на дослідження.

У акті рекламації від 14.04.2025 позивачем стверджено про неналежний зовнішній стан нумізматичної продукції «Херсонес Таврійський»: наявність чорних плям, чорних полос на всьому гурті, тому просив здійснити обмін продукції, а у разі неможливості - розірвати договір купівлі-продажу і повернути кошти.

До акту долучено чорно-білі світлини без зазначення про їх зміст, зображення на яких схоже на гурт монети з темними цятками (тобто маленькими плямами) та смугами.

Відповідно до акта за № 8 від 02.07.2025, складеного комісійно працівниками Монетного двору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , працівником Банкнотно-монетного двору О.Нога, золота пам`ятна монета «Херсонес Таврійський» номіналом 100 гривень (код 438) в футлярі не має дефектів виробника і підлягає поверненню до Центрального сховища Національного банку України в установленому порядку.

Також, ОСОБА_1 15.04.2025 провів оплату Національному банку України через платіжну систему LIQPAY за замовлення № 1656425 у розмірі 153 270 грн, посилка з указаним замовленням від НБУ отримана 25.04.2025 о 16:51 год.

У подальшому, 28.04.2025 о 13:40 год ОСОБА_1 відправив на адресу електронної пошти акт-рекламацію щодо отриманої продукції, на що 08.05.2025 отримав відповідь про готовність прийняти нумізматичну продукцію на дослідження.

У акті рекламації від 28.04.2025 позивачем стверджено про неналежний зовнішній стан нумізматичної продукції «Боспорське царство»: наявність чорних плям по всій довжині гурту, тому просив здійснити обмін продукції, а у разі неможливості - розірвати договір купівлі-продажу і повернути кошти.

До акту долучено чорно-білу світлину без зазначення про її зміст, зображення на якій схоже на гурт монети, з нього візуально не вбачається наявність плям.

Відповідно до акта за № 7 від 02.07.2025, складеного комісійно працівниками Монетного двору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , працівником Банкнотно-монетного двору ОСОБА_4 , золота пам`ятна монета «Боспорське царство» номіналом 100 гривень (код 482) в футлярі не має дефектів виробника і підлягає поверненню до Центрального сховища Національного банку України в установленому порядку.

У подальшому ОСОБА_1 08.08.2025 направив електронною поштою на адресу НБУ претензію, у якій просив безоплатно усунути недоліки пам`ятних монет та відшкодувати йому витрати на їх пересилку, однак 11.08.2025 отримав відповідь про неможливість опрацювання такого звернення з рекомендацією надати його шляхом заповнення відповідної форми або оформлення електронного звернення відповідно до вимог закону.

Розпорядженням Національного банку України № 2980-ра від 10.10.2023 передано до управління нумізматичної продукції та касових операцій Департаменту грошового обігу пам`ятні монети для проведення перевірки щодо належної якості, у тому числі «Херсонес Таврійський» - 840 штук, «Боспорське царство» - 1 180 штук.

Розпорядженням НБУ № 3215-ра від 01.11.2023 передано до Центрального сховища пам`ятні монети України попередніх років випуску з дорогоцінних металів для продажу засобами вебсайту Національного банку України, зокрема «Херсонес Таврійський» - 834 штуки, «Боспорське царство» - 1 072 штуки.

Судом за клопотанням позивача досліджено в судовому засіданні без застосування технічних засобів, а лише шляхом візуального огляду, речові докази - нумізматичну продукцію «Херсонес Таврійський» та «Боспорське царство», на предмет існування дефектів: наявності чорних плям, чорних смуг на всьому гурту монет, встановлено, що неозброєним оком на нумізматичній продукції «Херсонес Таврійський» видно невеликі окремі чорні цятки чорного кольору на гурті монети, на нумізматичній продукції «Боспорське царство» будь-яких дефектів на гурті не виявлено, після чого монети повернуто позивачу.

За пересилання двох одиниць нумізматичної продукції до НБУ та у зворотному напрямку позивач сплатив загалом 3 326,02 грн, зокрема за монету «Херсонес Таврійський» 843,07 грн та 780,12 грн відповідно, за монету «Боспорське царство» 871,42 грн та 831,41 грн відповідно.

До встановлених обставин справи суд застосував такі норми матеріального права.

Відповідно до статей 7, 15, 33, 56 Закону України «Про Національний банк України», з метою впровадження каналу реалізації пам`ятних, інвестиційних монет та сувенірної і супутньої продукції дистанційним способом через інтернет-магазин нумізматичної продукції Національного банку України Правлінням Національного банку України 16.11.2020 прийнято постанову за № 146 «Про затвердження Правил реалізації нумізматичної продукції Національного банку України засобами вебсайту», якою затверджено указані Правила.

Ці Правила визначають порядок реалізації нумізматичної продукції Національного банку дистанційним способом через інтернет-магазин нумізматичної продукції Національного банку (далі - інтернет-магазин), розміщений у відкритому доступі в мережі Інтернет за посиланням https://coins.bank.gov.ua, незалежно від виду або дати випуску такої нумізматичної продукції (п. 2 Правил).

Додатком 1 до Правил є вищезазначений Договір купівлі-продажу нумізматичної продукції в інтернет-магазині Національного банку України.

Статтею 202 Цивільного кодексу України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Як передбачено ч. 1 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Із ч. 1 ст. 640 ЦК України випливає, що договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції.

Закон України «Про захист прав споживачів» регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Предметом регулювання вказаного закону є відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг (ст. 1-1 Закону).

Згідно зі ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу (ст. 673 ЦК України). У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується.

Відповідно до ст. 675 ЦК України товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу.

Відповідно до ч. 2 ст. 678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; вимагати заміни товару.

Статтею 679 ЦК України визначено, що продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару.

У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2)вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар.

Статтею 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором; недолік - будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем).

Отже, за правилами статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право вимагати розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку саме істотного недоліку, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, а не будь-якого недоліку.

Статтею 23 Цивільного кодексу України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно з частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (зокрема, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; в інших випадках, встановлених законом).

З урахуванням обставин справи та застосованих норм права суд дійшов таких висновків.

Суть спору між сторонами фактично зводиться до того, чи був належним на момент отримання у квітні 2025 року зовнішній стан у придбаних позивачем двох одиниць нумізматичної продукції, а саме золотих пам`ятних монет «Херсонес Таврійський» та «Боспорське царство».

Вирішуючи таке питання, суд констатує, що на підтвердження неналежного стану указаних монет позивачем подано до суду складені ним одноособово акти рекламації з доданими чорно-білими світлинами та надано на вивчення самі монети, а на підтвердження належного стану монет позивачем подано до суду акти огляду цих монет, складені комісійно спеціалістами НБУ, а відповідачем також - два розпорядження НБУ від жовтня 2023 року про перевірку стану таких монет.

Про проведення експертизи нумізматичної продукції, її незалежного експертного дослідження тощо, сторони не клопотали, вважають за можливе вирішити справу за наявними доказами.

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З наявних у суду доказів взагалі не вбачається наявність жодних недоліків у нумізматичної продукції «Боспорське царство».

У нумізматичної продукції «Херсонес Таврійський» вбачається наявність певних знаків, схожих на темні цятки на гурті, разом з тим, позивачем не доведено походження таких цяток, їх характер та час виникнення.

Те, що вказані цятки не є дефектом виробника, підтверджено актом Банкнотно-монетного двору № 8 від 02.07.2025, розпорядженнями НБУ № 2980-ра від 10.10.2023 та № 3215-ра від 01.11.2023 у їх комплексі, та фактично визнається позивачем.

Крім того, при вирішенні питання щодо встановлення наявності дефектів на пам`ятних монетах України, суд не вправі підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження Національного банку України щодо вирішення питань, які законодавством віднесено до його компетенції.

Таким чином, позивачем не доведено, що наявні на монеті «Херсонес Таврійський» цятки (плями) є пошкодженнями, істотність таких недоліків, а також що вони виникли з вини відповідача.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до п. 7.1. Договору та п. 85 Правил, нумізматична продукція поверненню та обміну не підлягає, за винятком випадків виявлення в ній покупцем дефектів виробника.

Також, ні Договором, ані Правилами не визначено дії сторін у випадку підтвердження неналежного зовнішнього стану нумізматичної продукції - наявності механічних пошкоджень, плям, подряпин, хоча така можливість передбачена пунктами 7.2.-7.3. Договору та п. 74 Правил (остання норма - виключно у разі їх виникнення під час транспортування замовлення).

Не передбачений такий спосіб усунення порушення прав покупця і ст. 678 ЦК України.

Разом з тим, суд не погоджується із доводами відповідача про порушення позивачем строку направлення рекламації по нумізматичній продукції «Боспорське царство» та невідповідність форми обох рекламацій, оскільки така була направлена наступного робочого дня після отримання, відповідно до вимог п. 7.3. Договору та у відповідній формі (обидві).

Натомість, суд вважає слушними доводи позивача про порушення відповідачем строку проведення дослідженню якості нумізматичної продукції «Херсонес Таврійський» (акт дослідження за № 7 від 02.07.2025), однак цей факт не впливає на предмет спору та ним безпосередньо позивачу збитки не спричинені.

За таких обставин, у задоволенні позову про зобов`язання відповідача усунути недоліки обох нумізматичних продукцій та відшкодування матеріальних збитків за їх пересилання слід відмовити.

За загальними підставами цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Отже, саме на позивача покладено обов`язок довести, якими діями чи бездіяльністю йому завдано моральної шкоди, в чому вона полягає та з яких міркувань він виходив, визначаючи її розмір, надати докази на підтвердження вимог.

Оскільки у даному випадку позивачем не доведено завдання йому моральної шкоди, позовна вимога про її відшкодування також не підлягає до задоволення.

Щодо судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а ч. 6 цієї ж статті передбачено, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Враховуючи, що у позові відмовлено повністю, а позивач звільнений від сплати судових витрат, підстави для їх стягнення з іншої сторони відсутні.

Керуючись статтями 141, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

Відмовити у позові повністю.

Сторони та інші учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 , місце проживання (як внутрішньо переміщеної особи): АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач - Національний банк України, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Інститутська, буд. 9, .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 02.03.2026, відповідно до ч. 6 ст. 259 ЦПК України.

Суддя Віктор ЛАСТОВИЧАК