провадження № 22-ц/824/4072/2026
головуючий у суді І інстанції Шум Л.М.
УХВАЛА

12 лютого 2026 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Писана Т.О.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 30 вересня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 30 вересня 2025 року відмовлено у задоволені позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на земельну ділянку.

Не погоджуючись із указаним рішенням адвокат Шнайдер Сергій Володимирович в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із апеляційною скаргою.

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається із матеріалів справи рішення Святошинського районного суду міста Києва ухвалено 30 вересня 2025 року. Таким чином, останній строк скарження рішення припадає на 30 жовтня 2025 року. Апеляційну скаргу подано 30 жовтня 2025 року, тому скаржником не пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Однак, із апеляційної скарги убачається, що вона не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України, оскільки не оплачена судовим збором.

В апеляційній скарзі відповідач просить про звільнення від сплати судового збору. Вказує, що на її утриманні перебуває двоє неповнолітніх синів - ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також повнолітній син - ОСОБА_6 (третя особа), який є особою з інвалідністю 2 групи. Чоловік позивачки - ОСОБА_9 є учасником бойових дій та діючим військовослужбовцем, брат позивачки ОСОБА_5 також є діючим військовослужбовцем. Позивач просить звільнити її від сплати судового збору. На підставі ст. 136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» просить звільнити її від сплату судового збору.

Проте, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу, суддя вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а з підстав, визначених частиною 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

3. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

До клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги відповідачем було долучено копію свідоцтва серії НОМЕР_1 від 18 серпня 2015 року,копію свідоцтва серії НОМЕР_2 від 17 лютого 2011 року, копію посвідчення серії НОМЕР_3 від 17 червня 2025 року, копію військового квитка серії НОМЕР_4 , НОМЕР_5 від 29 червня 2024 року,

Проте ОСОБА_1 не є військовослужбовцем; не є одинокою матір`ю; має на утриманні неповнолітніх дітей та повнолітню дитину з інвалідністю, однак не надає доказів, що інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; предметом позову є захист права власності.

За таких обставин клопотання відповідача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, у зв`язку з цим апеляційне провадження у справі не може бути відкрито, так як апеляційна скарга не сплачена судовим збором.

Відтак, апелянту потрібно зазначити інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи, що підтверджені доказами, які унеможливлюють сплату судового збору у сумі 1261,20 грн (840,80 грн х 150%).

Так, позивачем заявлено позов про визнання права власності на земельну ділянку, тому позовні вимоги повинні бути оплачені судовим збором як за вимоги матеріального характеру. Позивачем до суду першої інстанції було подано позовну заяву у новій редакції та додано консультаційний висновок про вартість спірної земельної ділянки (ймовірну ринкову) у сумі 1496300 грн. Ураховуючи таку вартість, розмір судового збору мав бути сплачений у сумі 10510 грн. 17.08.2020 року позивачкою подано клопотання про зменшення розміру судового збору до суми, яка нею була сплачена відповідно до квитанції №пн1413 від 13.07.2020 року.

16.09.2020 року Святошинським районним судом м. Києва було відкрито провадження у справі, відтак слід дійти висновку, що судом було задоволено клопотання про зменшення розміру судового збору до суми 840,80 грн.

Пунктом 2 ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до п. 6) ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення недоліку - сплати судового збору в розмірі 1261,20 грн (840,80 х 1,5%).

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами:

отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101;

Код за ;

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП);

МФО банку 899998;

Рахунок отримувача UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Документи, що підтверджують сплату суми судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За наведених обставин, апеляційні скарги слід залишити без руху надавши строк для усунення вказаних недоліків, а саме: надання доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 30 вересня 2025 року залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.О. Писана