КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-з/824/182/2026 (22-ц/824/1063/2026)
справа №758/9150/22
УХВАЛА

02 лютого 2026 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Желепи О.В., Соколової В.В.,

розглянувши без виклику сторін заяву адвоката Бабенка Юрія Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гаврилова Ольга Василівна, про усунення від спадщини та одноособове успадкування майна, -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом про усунення від спадщини та одноособове успадкування майна, у якому просить суд усунути ОСОБА_2 від права на спадкування після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнати ОСОБА_1 єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 13 серпня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з ухваленим рішенням, адвокатом Бабенком Ю.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подано апеляційну скаргу, у якій просить суд рішення Подільського районного суду міста Києва скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 червня 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1

21 січня 2026 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява адвоката Бабенка Ю.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову.

В обґрунтування поданої заяви вказує, що у зв`язку із оскарженням рішення суду першої інстанції, таке законної сили не набрало.

Зазначає, що ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року у справі №758/9150/22 частково задоволено заяву про забезпечення позову та заборонено приватному нотаріусу вчиняти дії щодо видачі свідоцтв про право на спадщину до вирішення справи по суті. У подальшому ухвалою суду від 14 травня 2025 року зазначені заходи забезпечення позову скасовані, при цьому апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції подано того ж дня, а апеляційний розгляд справи триває.

Відповідно до частин першої та другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи у разі, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити або унеможливити виконання рішення суду чи ефективний захист порушених прав. Згідно з пунктом 2 частини першої статті 150 ЦПК України одним із заходів забезпечення позову є заборона вчиняти певні дії.

Вказує, що заборона приватному нотаріусу вчиняти дії щодо оформлення спадщини є співмірним заходом забезпечення позову, який не порушує прав інших спадкоємців та спрямований на збереження предмета спору до остаточного вирішення справи. Невжиття таких заходів створює ризик переходу спадкового майна до інших осіб, що суперечить меті забезпечення позову як інструменту ефективного судового захисту.

Мотивуючи наведеним, просить заборонити приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Гавриловій О.В. вчиняти будь-які дії щодо оформлення спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до вирішення справи по суті.

Відповідно до частини 1 статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно частини 1 статті 150 ЦПК України позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;

11) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави;

2) забороною вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту;

6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 3 статті 150 ЦПК України визначено, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову є сукупністю встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Відповідно до статті 67 Закону України "Про Нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо.

Відповідно до частини 11 статті 67 Закону України "Про нотаріат" видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, строком не обмежена.

Установлено, що в провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , підписаною адвокатом Бабенком Юрієм Сергійовичем, на рішення Подільського районного суду міста Києва від 13 серпня 2024 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гаврилова Ольга Василівна, про усунення від спадщини та одноособове успадкування майна.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року заяву позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гаврилова О.В., про усунення від спадщини та одноособове успадкування майна задоволено частково.

Заборонено приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Гавриловій О.В. вчиняти дії щодо видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , до вирішення справи по суті. В іншій частині заяви про забезпечення позову відмовлено.

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 13 серпня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 14 травня 2025 року скасовано заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року у справі №758/9150/22.

Оцінивши доводи заяви про забезпечення позову, матеріали справи та норми процесуального права, колегія суддів доходить висновку, що заява підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Як убачається з матеріалів справи, предметом спору є право на спадкування після смерті ОСОБА_4 , а позовні вимоги спрямовані на усунення одного зі спадкоємців від права на спадщину та визнання позивача єдиним спадкоємцем. Вказаний спір безпосередньо пов`язаний з можливістю оформлення спадкових прав шляхом видачі свідоцтв про право на спадщину.

Апеляційний суд враховує, що рішення суду першої інстанції від 13 серпня 2024 року не набрало законної сили у зв`язку з його оскарженням, а апеляційний розгляд справи триває. За таких обставин існує реальний ризик видачі нотаріусом свідоцтв про право на спадщину іншим спадкоємцям до остаточного вирішення спору, що може призвести до зміни правового режиму спадкового майна, ускладнити або зробити неможливим виконання можливого рішення суду апеляційної інстанції у разі задоволення позову.

Разом з тим суд враховує, що заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими вимогами та не можуть виходити за їх межі.

На переконання колегії суддів заборона вчиняти будь-які дії щодо оформлення спадщини є надмірно широкою, оскільки може необґрунтовано обмежувати повноваження нотаріуса щодо вчинення інших нотаріальних дій, не пов`язаних безпосередньо з видачею свідоцтв про право на спадщину, а також порушувати баланс інтересів учасників справи.

З огляду на характер спірних правовідносин та предмет позову, належним, обґрунтованим і співмірним заходом забезпечення позову є саме заборона видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 до закінчення апеляційного розгляду справи. Такий захід безпосередньо спрямований на збереження предмета спору, не вирішує справу по суті та не порушує прав інших осіб більше, ніж це необхідно для досягнення мети забезпечення позову.

За наведених обставин апеляційний суд дійшов висновку, що невжиття зазначеного заходу забезпечення позову може істотно ускладнити або унеможливити ефективний захист прав позивача та виконання можливого рішення суду, а тому заява адвоката Бабенка Ю.С., подана в інтересах ОСОБА_1 , підлягає частковому задоволенню шляхом заборони приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Гавриловій Ользі Василівні видавати свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , до вирішення справи в суді апеляційної інстанції.

У решті вимог заяви про забезпечення позову слід відмовити як таких, що не відповідають принципу співмірності заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами.

Керуючись статями 149, 150, 153, 258, 259, 260 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Бабенка Юрія Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити частково.

Заборонити приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Гавриловій Ользі Василівні видавати свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , до вирішення справи в суді апеляційної інстанції.

В іншій частині заяви про забезпечення позову відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на ухвалу може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Стягувач: ОСОБА_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Шевченківським РУ ГУ МВС України в м. Києві 23 березня 2004 року, РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 .

Боржник: ОСОБА_2 , паспорт НОМЕР_3 , виданий Подільським РУ ГУ МВС України в місті Києві 22 листопада 2002 року, РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_2 .

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді О.В. Желепа

В.В. Соколова