____________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 521/284/26
Провадження № 2/947/2468/26
УХВАЛА

про прийняття до провадження

19.02.2026 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Скриль Ю.А. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТЕК ГРУП» (, адреса місцезнаходження: м. Київ, вулиця Ямська, 41, офіс 10) про звільнення нежитлового приміщення (орендованого майна) та стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 09.01.2026 звернулась до Київського районного суду м.Одеси з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТЕК ГРУП» про звільнення нежитлового приміщення (орендованого майна), що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 та стягнення основної суми заборгованості у розмірі у сумі 120 000,00 гривень, пені - 36 723,29 гривень, інфляційних втрат 9 292,90 гривень, штрафу у розмірі 1000 гривень, що разом становить 167 016,19 гривень, судового збору у розмірі 2724,67 гривень та витрат на правничу допомогу у розмірі 10 000 гривнеь.

Ухвалою судді Хаджибейського районного суду м. Одеси від 12.01.2026 матеріали цивільної справи передано за підсудністю на розгляд до Київського районного суду м. Одеси в порядку, встановленому ст. 31 ЦПК України.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільна справа розподілена судді Київського районного суду м. Одеси Скриль Ю.А.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає необхідним прийняти справу до свого провадження.

Згідно до частини 2 статті 27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Згідно з відповіддю з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 16.02.2026 №234620Товариство з обмеженою відповідальністю «ІСТЕК ГРУП» знаходиться за адресою: м. Київ, вулиця Ямська, 41, офіс 10, що не належить до території Київського району м. Одеси.

Згідно до частини 1 статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 911/2390/18 підтримала правовий висновок Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, визначивши, що до спорів про стягнення заборгованості, яка виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, який укладений щодо користування нерухомим майном, застосовуються виключні правила підсудності (частина третя статті 30 ГПК України).

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постановах у справі № 460/4286/16-ц від 23.01.2018 року та у справі № 640/16548/16-ц від 16.05.2018 року, до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 Цивільного кодексу України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364,367 Цивільного кодексу України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370,372 Цивільного кодексу України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 10.04.2019 року (справа № 638/1988/17, провадження № 61-30812св18), правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно. Позов про стягнення заборгованості за надання послуг з утримання нерухомого майна має пред`являтися за місцем знаходження цього майна, за правилами виключної підсудності.

Враховуючи, що позовні вимоги виникають з приводу звільнення нежитлового приміщення (орендованого майна) та стягнення заборгованості та обов`язки сторін за даним позовом безпосередньо пов`язані з нерухомим майном за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно справа, належить до територіальної підсудності Київського районного суду міста Одеси.

Отже справа підсудна Київському районному суду м. Одеси на підставі частини 1 статті 30 ЦПК України.

Позовна заява відповідає вимогам встановленим ст. 175-177 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір».Підстави для залишення позовної заяви без руху або відмови у відкритті провадження, визначених у ст.185, 186 ЦПК України, відсутні.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин, про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи,у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши матеріали позовної заяви, з огляду на предмет спору (позовні вимоги), які не підпадають під обмеження, визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, та ціну позову (167 016,19 грн), яка не перевищує вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України вказана справа визнається судом незначної складності, тобто є малозначною.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України вказана справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ураховуючи викладене, справу слід прийняти до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження у справі, розгляд якої провести в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 274-279 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТЕК ГРУП» про звільнення нежитлового приміщення (орендованого майна) та стягнення заборгованості.

Призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 12 березня 2026 року о 14 годині 30 хвилин у приміщенні Київського районного суду м. Одеси (м. Одеса, вул. Варненська, 3б, каб. 263, зал 37), про що повідомити сторони згідно з позовною заявою.

Відповідач має право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у порядку, передбаченому ст. 178, 191 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у десятиденний строк з дня отримання відзиву у порядку, передбаченому ст. 179, 278 ЦПК України.

Відповідач має право подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів у десятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив в порядку, передбаченому ст. 180, 278 ЦПК України.

Роз`яснити сторонам по справі їх право звернутись до суду, в передбачений ч. 5 ст.279 ЦПК України строк, з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Наголосити, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Роз`яснити учасникам справи, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (частини перша, третя, четверта статті 12 ЦПК України); учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази (пункт 4 частини другої статті 43 ЦПК України); права та обов`язки сторін визначені в статтях 43, 49 ЦПК України.

Учасники судового провадження зобов`язані з розумним інтервалом часу самі цікавитись провадженням у їхній справі, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, виявляти інтерес до стадії розгляду справи, перевіряти офіційний сайт суду, Єдиний державний реєстр судових рішень тощо.

Процесуальні документи потрібно подавати завчасно (має надійти до суду не пізніше ніж за 24 години до визначеної дати судового засідання). Учасники судового провадження можуть подавати процесуальні документи безпосередньо до канцелярії суду, надсилати на електронну адресу суду (), а також через «Електронний суд» (ЄСІТС), та відділення поштового зв`язку.

Позовна заява разом з додатками розміщені в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС) - "Електронний суд".

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет https://ki.od.court.gov.ua/sud1512/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. А. Скриль