Справа № 307/1793/25
Провадження № 22-ц/4806/1534/25
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

20 січня 2026 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 12 листопада 2025 року у справі за заявоюОСОБА_1 , де заінтересована особа: ІНФОРМАЦІЯ_2 , Тячівська міська рада Закарпатської області, Міністерство оборони України, військова частини НОМЕР_1 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,

в с т а н о в и в :

Представник ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, сформовану у системі «Електронний суд» 17.12.2025, на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 12.11.2025 та порушив питання про відстрочення сплати судового збору, обґрунтоване відсутністю бюджетного асигнування. На підтвердження, чого надав суду копію роз`яснення Департаменту соціального забезпечення Міністерства оборони України щодо фінансування видатків для виконання судових рішень по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» від 04.11.2024 № 220/139088.

Справу № 307/1793/25 витребувано з Тячівського районного суду Закарпатської області.

Перевіривши зміст апеляційної скарги, суддя-доповідач приходить до висновку, щоподана апеляційна скарга не відповідає вимогам процесуального закону щодо її оформлення, визначених ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до пункту 3 частини другої та пункту 2 частини четвертої статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб). До апеляційної скарги додаються: копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Разом з тим, у поданій апеляційній скарги взагалі не містяться відомості щодо іншого учасника справи, а саме: заінтересованої особи - військової частини НОМЕР_1 , яку, відповідно до ухвали Тячівського районного суду Закарпатської області від 23.06.2025, було залучено до участі у справі № 307/1793/25 та не надано доказів надсилання такій копії апеляційної скарги з урахуванням положень ст.. 43 ЦПК України.

Крім цього до апеляційної скарги не додано доказів надсилання такої заявниці - ОСОБА_1 .

Слід також зазначити, що скаржником до апеляційної скарги додано роздруківку про надсилання копії апеляційної скарги на електронну пошту: ІНФОРМАЦІЯ_3 , з якої не є зрозумілим кому надсилається апеляційна скарга, при цьому суд зауважує, що чинне процесуальне законодавство передбачає тільки два способи надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення (ч.7 ст. 43 ЦПК України).

Щодо відстрочення сплати судового збору слід зазначити наступне.

Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК України суд з огляду на майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із частиною другою статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI), ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною другою статті 8 цього Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, Цивільним процесуальним кодексом України та Законом України «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік умов, суб`єктів та коло правовідносин, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема відстрочити сплату судового збору.

За правовою позицією Верховного Суду в ухвалі від 01.06.2023 у справі №520/23674/21, від 21.02.2024 у справі №420/12847/23, від 17.04.2024 у справі №560/15783/23 позивач, маючи однаковий обсяг процесуальних прав і обов`язків поряд з іншими учасниками справи, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому обмежене її фінансування, зокрема, в частині видатків, передбачених на сплату судового збору, не є підставою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судових витрат останнього, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі установи своєчасно і у повному обсязі.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у них коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, розстрочення чи відстрочення від такої сплати.

Водночас звільнення, відстрочення та розстрочення суб`єкту владних повноважень сплати судового збору може розцінюватися, як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати такий збір.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі №0940/2276/18 зроблено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. Цей висновок Великої Палати Верховного Суду стосується і суб`єкта владних повноважень. При цьому у зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок про те, що звільнення юридичної особи від сплати судового збору за наявності майнового критерію, можливе виключно у випадку, якщо предметом позову у справі є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір. При цьому оцінці також підлягають дії, вчинені скаржником задля сплати судового збору, та причини, з яких такі дії не призвели до позитивного вирішення питання його сплати.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19 зазначала, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору.

Саме по собі посилання на роз`яснення Департаменту соціального забезпечення Міністерства оборони України від 04.11.2024 № 220/139088 не є безумовною підставою для відстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Апелянтом не надано доказів того, що станом на дату ухвалення судового рішення по суті спору його майновий/фінансовий стан зміниться і належна до сплати сума судового збору буде сплачена.

З огляду на наведене суд вважає, що заява скаржника про відстрочення сплати судового збору з наведених ним підстав задоволенню не підлягає, оскільки незадовільне матеріальне забезпечення суб`єкта владних повноважень, не є належною правовою підставою для цього в розумінні положень частини першої статті 8 Закону №3674-VІ.

Відтак, апеляційна скарга не відповідає вимогам ЦПК України в частині дотримання порядку і правил сплати судового збору, так як судовий збір апелянтом не сплачено.

Відповідно до пп. 9 п. 1. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відтак скаржником підлягає сплаті судовий збір у розмірі 726,72 грн, який повинен бути внесений або перерахований за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів:ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) : 37975895;

Банк одержувача:Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998 ;

Рахунок отримувача: UA0007493;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу: судовий збір, за позовом_______, на рішення від_____,

по справі___, Закарпатський апеляційний суд.

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити скаржника та надати йому строк протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків шляхом подачі до суду апеляційної інстанції належно оформленої нової редакції апеляційної скарги, у відповідності до вимогст.356 ЦПК України, із зазначенням відомостей про всіх учасників справи та долученням доказів надсилання копії уточненої апеляційної скарги іншим учасникам справи, а також документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись ст.ст.185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу представника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 12 листопада 2025 року - залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Г. Собослой