Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2026 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В.,

за участю секретаря судового засідання - Крупина Ю. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Бабур Олеся Петрівна, заінтересована особа: Приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Животовська Наталія Георгіївна, Уманська міська рада про встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду м.Києва із заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: Приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Животовська Наталія Георгіївна, Уманська міська рада, у якій просила суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною тіткою по лінії батька заявниці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Вказана заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла рідна тітка заявниці по лінії батька - ОСОБА_2 . Заявниця залишилась єдиною рідною племінницею та спадкоємицею за законом третьої черги після смерті ОСОБА_2 .

Заявниця 23.10.2025 року звернулась до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Животовської Наталії Георгіївни щодо оформлення спадкових справ після смерті рідної тітки - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 в місті Умані Черкаської області.

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №83002866 від 23.10.2025 року зареєстрована спадкова справа 747710003, спадкодавець - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_6 .

У заяві про встановлення факту родинних відносин заявниця зазначає, що на її звернення до нотаріуса щодо оформлення спадкової справи їй було роз`яснено, що для оформлення спадкових справ необхідно надати докази на підтвердження родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (тіткою) та її рідним братом (батьком заявниці) ОСОБА_3 , який вже помер.

Заявниця зазначає, що відповідно до свідоцтва про народження, виданого бюро ЗАГС Подільського району від 20 квітня 1973 року батьками ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_7 є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Відповідно до посвідки про народження ОСОБА_3 , він народився ІНФОРМАЦІЯ_8 та його батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (посвідка про народження № НОМЕР_1 виданого Народним Комісаріатом Внутрішніх Справ СРСР Відділом актів громадянського стану). Відповідно до довідки від 20.11.1995 №125 року, виданої Іванівською сільською Радою народних депутатів Уманського району Черкаської області, було засвідчено, що мати батька заявниці ОСОБА_6 і ОСОБА_6 одна і та ж особа.

Щодо померлої тітки, то відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження №5 від 25 червня 2025 року, ОСОБА_7 народилася ІНФОРМАЦІЯ_9 , її батьками значяться: батько ОСОБА_8 , мати ОСОБА_6 .

Відповідно до повідомлення державного архіву Черкаської області від 10.06.2025 року №3-14/05-08 на заяву від 20 травня 2025 року, запису про народження ОСОБА_2 по с. Яроватка Уманського району Черкаської області за 1933 рік не виявлено.

Згідно з Експертним висновком №056/1043-m від 03 липня 2025 року, виданим Українським бюро лінгвістичних експертиз (01001, місто Київ, вул. Грушевського, 4 к.307) зазначене прізвище ОСОБА_9 (свідоцтво про смерть , копія паспорта, записи ОСОБА_2 ) та ОСОБА_2 (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.126,133,135 Сімейного кодексу України , запис відомості про дитину ОСОБА_7 ) попри розбіжності в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними.

Посилаючись на те, що довести свідоцтвами про народження свого батька та тітки факт родинних відносин між ними як між рідним братом та сестрою вона не може, адже має місце різне написання прізвищ « ОСОБА_10 » та « ОСОБА_10 », та по батькові батька та тітки - « ОСОБА_11 », « ОСОБА_12 », що унеможливлює оформлення нею спадщини як спадкоємицею третьої черги після смерті її тітки ОСОБА_2 , заявниця звернулася до суду з даною заявою, у який просить встановити такий факт судовим рішенням.

У судове засідання заявниця не з`явилась, її представник подав заяву про розгляд справи без її участі, вимоги про встановлення факту родинних відносин підтримав та просив задовольнити заяву.

Приватний нотаріус Животовська Н.Г. у судове засідання не з`явилась, просила розглядати справу без її участі, щодо задоволення заяви покладається на розсуд суду.

Представник Уманської міської ради у судове засідання з`явився, направив до суду заяву, у якій просить справу розглянути без участі представника Уманської міської ради за наявними в матеріалах справи документами.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Частиною першою статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з положеннями частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Як визначено частиною сьомою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У відповідності до пункту 5 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Положеннями частини першої статті 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Згідно вимог ст. 318 ЦПК України встановлено, що у заяві про встановлення фактів, що мають юридичне значення повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою.

У відповідності до п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 "Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

У відповідності до п.7 вказаної постанови Пленуму, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

У конкретній справі заявниця надала докази про те, що документально вона не може підтвердити той факт, що вона є племінницею ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки актового запису про народження ОСОБА_13 не виявлено, в актовому записі про народження ОСОБА_14 батьками значиться ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , тоді як написання відомостей про батьків батька заявниці відрізняється.

В свою чергу, факт родинних відносин між заявницею ОСОБА_1 та тіткою ОСОБА_2 доводиться наступними документами.

Відповідно до Свідоцтва про народження, виданого бюро ЗАГС Подільського району м.Києва від 20 квітня 1973 року, батьками ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_10 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Батьками ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_8 , значяться ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Дана обставина доводиться посвідкою про народження НОМЕР_4, виданою Відділом актів громадянського стану Народного Комісаріату Внутрішніх справ СРСР 10.04.1937 за реєстром №2633.

Батьками ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , значяться ОСОБА_8 та ОСОБА_6 . Вказані обставини доводяться Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження №5 від 25 червня 2025 року, виданим на підставі заяви №294/32.9-06-16 від 25 червня 2025 року.

Відповідно до повідомлення державного архіву Черкаської області від 10.06.2025 року №3-14/05-08 на заяву від 20 травня 2025 року актового запису про народження ОСОБА_2 по с. Яроватка Уманського району Черкаської області за 1933 рік не виявлено.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим Уманським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (Київ) від 20 червня 2025 року, серії НОМЕР_2 .

Заявниця ОСОБА_1 звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , до приватного нотаріуса Животовської Наталії Георгіївни.

Листом від 23 жовтня 2025р. №548/01-16 заявниці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадкове майно, з посиланням на відсутність доказів на підтвердження факту родинних відносин між заявницею та померлою.

Нотаріус зазначила, що з наданих для огляду під час звернення документів вбачається різне написання імен та по-батькові спадкоємиці: У Витязі з Державного реєстру актів цивільного стану про державну реєстрацію народження ОСОБА_15 батьком записаний ОСОБА_8 , мати ОСОБА_6 , а в свідоцтві про народження ОСОБА_16 батьком записаний ОСОБА_5 , а мати - ОСОБА_6 . Наявні розбіжності в написанні по-батькові батька заявниці в свідоцтві про його народження та про народження самої заявниці.

Відповідно до довідки від 20.11.1995 №125 року, виданої Іванівською сільською Радою народних депутатів Уманського району Черкаської області, мати ОСОБА_3 - ОСОБА_6 і ОСОБА_6 одна і та ж особа.

Згідно з Експертним висновком №056/1043 від 03 липня 2025 року, виданим Українським бюро лінгвістичних експертиз, зазначене прізвище ОСОБА_9 (свідоцтво про смерть , копія паспорта, записи ОСОБА_2 ) та ОСОБА_2 (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.126,133,135 Сімейного кодексу України, запис відомості про дитину ОСОБА_7 ) попри розбіжності в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними.

Стаття 76 ЦПК України передбачає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, а відповідно до ч. 2 ст. 78 цього ж Кодексу обставини справи, які за законом мають бути підтверджені засобами доказування, не можуть бути підтверджені іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є будь-які документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Таким чином, враховуючи зібрані у справі докази та відсутність спору про право у даній справі, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 76 - 81, 89, 95, 293, 294, 315, 318, 319 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Бабур Олеся Петрівна, заінтересована особа: Приватний нотаріус Уманський районний нотаріальний округ Черкаської області Животовська Наталія Георгіївна, Уманська міська рада про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме що:

ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , є рідною тіткою по лінії батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Т. В. Войтенко