Провадження № 2/201/2258/2026
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

/загальне позовне провадження/

30 січня 2026 року Соборний районний суд міста Дніпра у складі: головуючого судді Покопцевої Д.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

27.01.2026р. до Соборного районного суду міста Дніпра надійшла вказана позовна заява, датована 23.01.2026р., за підписом позивачки, в якій вона просить суд визнати за собою право власності

- по частині автомобілів AUDI Q8, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 ; VOLKSWAGEN JETTA, державний номерний знак НОМЕР_3 , VIN: НОМЕР_4 ; VOLKSWAGEN TRANSPORTER, державний номерний знак НОМЕР_5 , VIN: НОМЕР_6 ; RENAULT KANGOO, державний номерний знак НОМЕР_7 , VIN: НОМЕР_8 ; RENAULT KANGOO, державний номерний знак НОМЕР_9 , VIN: НОМЕР_10 ; RENAULT KANGOO, державний номерний знак НОМЕР_11 , VIN: НОМЕР_12 ;

- визнати за нею право власності на 5,1 % частки статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю «ДАРЕКС-ЕНЕРГО» ();

- визнати за нею право власності на частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.01.2026р. для розгляду зазначеної заяви визначено суддю Покопцеву Д.О.

Судом в порядку ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі.

29.01.2026р. судом отримана відповідь № 2287995 з Єдиного державного демографічного реєстру, згідно якої зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_13 , є АДРЕСА_2 .

30.01.2026р. від позивачки отримано клопотання про долучення до матеріалів позову квитанції про сплату судового збору.

Щодо можливості прийняття позову до розгляду

Відповідно до вимог глави 2 Розділу І ЦПК України справа віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної підсудності Соборного районного суду міста Дніпра.

При цьому, в контексті визначення підсудності спору, суд бере до уваги, що позивач просить визнати нею право власності на частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка територіально розташована в Соборному районі м. Дніпра.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у даній конкретній справі, суд вважає слушним врахувати таке.

Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (ст.30 ЦПК України). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини (п.42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013р. № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ»).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у § 53 рішення від 19.06.2001 у справі «Kreuz v. Poland» констатував, що право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Проте такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Проявом цього права є забезпечення для кожної особи можливості звернутися до суду.

У рішеннях від 13.01.2000 у справі «Miragall Escolano and others v. Spain» та від 28.10.1998 у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain» ЄСПЛ зазначив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, суд застосовуючи загальні засади цивільного права принцип справедливості, добросовісності та розумності, та керуючись однією з аксіом цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem» (що означає: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права»), вважає за можливе відкрити провадження у справі.

Як зазначено, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.02.2021 у справі № 9901/471/19 за висновками ЄСПЛ, право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року). Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Щодо форми судового провадження

Вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, як це передбачено п. 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України, суд бере до уваги, що відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо сімейних відносин.

За наведених обставин, суд вважає за необхідне здійснювати розгляд такої справи в порядку загального позовного провадження.

Призначаючи справу до розгляду суд бере до уваги, що згідно ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про призначення підготовчого судового засідання з розгляду відповідної заяви з урахуванням часу, необхідного для належного повідомлення усіх учасників судового процесу про судове засідання, необхідності витребування доказів у справі, завантаженості суду та розумних строків розгляду справи.

Водночас, суд вважає за необхідне роз`яснити, що у разі відсутності можливості взяти участь у підготовчому засіданні учасники провадження мають право викласти свої міркування з питань, визначених у ст. 189, ч. 2 ст. 197 ЦПК України у письмових заявах, поданих до суду, та/або взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в порядку, визначеному ст. 212 ЦПК України.

Крім того, суд нагадує встановлений ч. 3 ст. 130 ЦПК України обов`язок учасників судового процесу щодо повідомлення суду про причини неявки у судове засідання, а також те, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Щодо залучення третіх осіб у справі

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

За змістом ч. 3 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Частиною 5, 6 ст. 53 ЦПК України передбачено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 187 ЦПК України якщо при відкритті провадження у справі було вирішено питання про залучення третіх осіб, позивач не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі повинен направити таким третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання або до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

Зазначення у вступній частині позовної заяви які, на думку позивача, мають приймати участь в судовому розгляді в якості третьої особи, не тягне за собою автоматичного залучення цієї особи в якості третьої особи при відкритті суддею провадження у справі (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 30.11.2023 у справі № 990/222/23, провадження № 11-155заі23).

Враховуючи наведене, предмет спору та характер спірних правовідносин пропоную позивачці вказати, на яких підставах належить залучити до участі у справі як третю особу приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Зайченко І.А., і яким чином рішення у справі може вплинути на її права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Щодо врегулювання спору шляхом досягнення угоди між сторонами

З урахуванням приписів п. 2 ч. 5 ст. 12, ч. 7 ст. 49, ст. 142, п. 2 ч. 2 ст. 197, ст. 207, ч. 5 ст. 211 ЦПК України суд роз`яснює сторонам їх право на врегулювання спору шляхом досягнення угоди між ними.

У разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову (ч. 1 ст. 142 ЦПК України).

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 13, 19, 81-84, 175, 177, 184, 185, 187, 190, 196, 259-261, 274 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя.

Розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Розпочати підготовче провадження.

Підготовче засідання призначити в приміщенні Соборного районного суду міста Дніпра за адресою: м. Дніпро, вул. Юрія Горовця, б.13, каб. 38 на 01 квітня 2026 року о 15 годині 00 хвилин.

Учасникам справи направити копію ухвали про відкриття провадження у справі.

Визначити відповідачу строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, 20 днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (ч. 7 ст. 178).

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (ч. 4 ст. 178 ЦПК України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 20 днів з дня отримання відзиву відповідача на позов.

Відповідач має право подати до суду заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення, в порядку, передбаченому ст. 180 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відповіді на відзив.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою: сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: https://gt.dp.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена щодо порушень правил підсудності до Дніпровського апеляційного суду впродовж п`ятнадцяти днів. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_14 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_13 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя: Д.О. Покопцева