Справа № 279/462/26
У Х В А Л А

19 лютого 2026 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Волкова Н.Я., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

П О С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

30.01.2026 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, початок судового розгляду 02.03.2026 року.

18.02.2026 року позивачкою подано заяву про зміну предмету позову, в якій просила розрівати шлюб між нею та відповідачем, після розірвання шлюбу місцем проживання малолітньої дитини сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визначити місце проживання матері.

У відповідності до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.174 ЦПК України заявами по суті справи є: позовна заява, відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Отже, єдиною передбаченою законом формою заяви, в якій позивач викладає свої позовні вимоги, є позовна заява, яка має відповідати вимогам ст.175 ЦПК України. Процесуальним законом не передбачено таких окремих форм заяв по суті справи, як заяви про зміну позовних вимог чи заяви про уточнення позовних вимог, зміну предмету позову.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, предмет позову - це те, що конкретно вимагає позивач; підстава позову - те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову - це спосіб захисту порушеного права.

У правовій позиції Верховного Суду у справі № 911/2139/19, постанова від 03 серпня 2020 року, зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

З указаного вбачається, що у разі бажання позивача змінити предмет позову, він повинен подати до суду саме таку позову заяву, в якій викласти нові обставини. При зміни предмета позову позивач подає письмову заяву у формі позовної заяви, яка за своєю формою та змістом повинна відповідати вимогам ст.175 ЦПК України.

Отже, вимогам до позовної заяви, які визначає ст.175 ЦПК України, подана заява "про зміну предмету позову" не відповідає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.49,174-177 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

У прийнятті заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити та повернути її позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського апеляційного суду в 15-денний строк, який обчислюється з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручено у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя

копія згідно оригіналу