Справа № 308/2557/26
У Х В А Л А

20 лютого 2026 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Голяна О.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,-

встановив:

18.02.2026 ОСОБА_3 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить суд:

-розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , зареєстрований 01.10.2022 Балтським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Подільському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис 190;

-стягнути з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі частини з усіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, починаючи з моменту звернення до суду і до досягнення дитиною повноліття.

Ознайомившись матеріалами заяви, суддя встановив, що справа не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області та підлягає направленню за територіальною підсудністю на розгляд до іншого суду з наступних підстав.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди, а юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення.

Відповідно до статті 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи судом, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки саме за допомогою правил підсудності визначається «суд, встановлений законом».

Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України» наголосив, що суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у разі порушення ним правил юрисдикції та підсудності. Аналогічну правову позицію викладено у справі «DIYA 97 v. Ukraine» (№ 19164/04, § 47), де зазначено, що принцип правової визначеності вимагає послідовного застосування процесуальних норм як сторонами, так і судами.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Відповідно до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною першою статті 28 ЦПК України передбачено випадки альтернативної підсудності, зокрема щодо стягнення аліментів та позовів, що виникають з трудових правовідносин, які можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання позивача лише за наявності передбачених законом підстав.

Згідно з відповідями з Єдиного державного демографічного реєстру як позивач, так і відповідач зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .

Правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові Касаційного цивільного суду від 07.08.2024 у справі № 552/5908/22 (провадження № 61-9590св23), полягає в тому, що положення частини першої статті 28 ЦПК України мають імперативний характер та передбачають визначення територіальної підсудності виключно з урахуванням зареєстрованого місця проживання або перебування особи.

Позови не можуть пред`являтися за фактичним місцем проживання, якщо воно відмінне від зареєстрованого. Закон також не пов`язує визначення підсудності з місцем роботи позивача.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у постанові від 24.06.2024 у справі № 554/7669/21 підтвердила, що використання лише зареєстрованого місця проживання унеможливлює зловживання процесуальними правами та забезпечує правову визначеність.

Отже, фактичне проживання позивача у м. Ужгороді без реєстрації місця проживання не може бути підставою для визначення підсудності Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

Відповідно до частини дев`ятої статті 187 ЦПК України у разі встановлення, що справа не підсудна цьому суду, вона підлягає передачі за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо вона належить до територіальної юрисдикції іншого суду.

Недотримання правил територіальної підсудності є істотним порушенням норм процесуального права та тягне обов`язкове скасування судового рішення (частина перша статті 378 ЦПК України).

З огляду на викладене справа підлягає передачі за підсудністю до Подільського міськрайонного суду Одеської області.

Керуючись ст. ст. 27, 30, 31, 260, 261, 352-354 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Цивільну справу №308/2557/26, провадження №2/308/1340/26 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, надіслати за підсудністю для розгляду до Подільського міськрайонного суду Одеської області /66300, Україна, Одеська область, місто Подільськ, провулок Спортивний, будинок 1а/.

Згідно з ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення) до Закарпатського апеляційного суду, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Олена ГОЛЯНА