Справа № 502/2468/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2026 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області в складі:

головуючого - судді Березнікова О.В.,

при секретарі Нанєвої А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кілійського районного суду Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом у якому посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 та ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_4 . Після смерті батьків залишилося спадкове майно, яке складається з 1/2 частки (по 1/4 кожному) у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 . Позивач після смерті матері спадщину прийняв та оформив право власності на 1/8 частку у 1/4 частці спадкового майна належного спадкодавиці. Іншу 1/8 частку прийняв проте не оформив її чоловік та батько позивача ОСОБА_4 . Після смерті батька позивач спадщину прийняв у розмірі 1/4 частки вказаної квартири, належної спадкодавцю на праві власності, та 1/8 частки належної спадкодавцю за спадщиною після смерті дружини, проте проте оформити спадщину в нотаріальному порядку не зміг, отримавши відмову. У зв`язку з цим звернувся до суду з вказаним позовом.

Просить суд встановити факт постійного проживання зі спадкодавцем на час його смерті за однією адресою та визнати за позивачем право власності на 3/8 частки вказаної квартири в порядку спадкування після смерті батька.

Позивач в судове засідання не з`явися, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

В судове засідання відповідачка не з`явилася, надала заяву про проведення розгляду справи без її участі, позовні вимоги визнала та вказала, що позивач постійно проживав з їхнім батьком та доглядав за ним до самої смерті. Вона спадщину не приймала і на спадкове майно не претендує.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько сторін ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , а також свідоцтвами про народження сторін.

Після смерті ОСОБА_4 залишилося спадкове майно, яке складається з 3/8 частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Квартира АДРЕСА_1 , відповідно до свідоцтва про право особистої власності на житло № НОМЕР_2 від 24.03.2000, належить на праві власності по 1/4 кожному - ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати сторін ОСОБА_3 і її 1/4 частку у праві власності на вказану квартиру успадкув ОСОБА_1 (позивач), отримавши свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/8 частку вказаної квартири, та прийняв ОСОБА_4 (чоловік спадкодавиці) в розмір 1/8 частки, проте спадкових прав не оформив та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Отже, ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом першої черги після смерті батька та має право на спадщину в розмірі 1/4 частки вказаної квартири, яка належала батьку на праві власності, та 1/8 часткиналежної батьку після смерті дружини та матері сторін.

Вказані обставини підтверджуються матеріалами справи, зокрема й спадковою справою, заведеною після смерті ОСОБА_4 , з яких також встановлено що позивач проживав з батьком на час його смерті за однією адресою у спірній квартирі.

Наведені докази є належними та допустимими, оскільки отримані у встановленому законом порядку, містять інформацію щодо предмету доказування, узгоджуються між собою, не заперечуються сторонами та не викликають сумніву щодо їх достовірності.

Підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені судом фактичні обставини справи свідчать про те, що між сторонами виникли правовідносини з приводу спадкування, що врегульовано нижченаведеними нормами цивільного законодавства станом на час виникнення спірних правовідносин.

Згідно ч.1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1 ст. 1225 ЦК України, право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до частини першої статті 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

У відповідності до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права, одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права.

Пленум Верховного Суду України в абз.3 п.23 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначив, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

У судовому засіданні встановлено та підтверджено матеріалами справи той факт, що позивач спадщину після смерті батька прийняв, є спадкоємцем за законом першої черги, вищевказане спадкове майно дійсно належало спадкодавцеві, позивач проживав з батьком на час його смерті за однією адресою та доглядав за ним до самої смерті.

Обраний позивачем спосіб захисту невизнаного права відповідає вимогам закону та змісту правовідносин.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що право позивача підлягає захисту в судовому порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 19, 76-81, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , разом зі спадкодавцем ОСОБА_4 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_2 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , право власності на 3/8 частки квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.В. Березніков