ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

05 лютого 2026 року

м. Харків

справа № 953/25546/19

провадження № 22-ц/818/74/26

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого судді - Тичкової О.Ю.,

Суддів колегії Маміної О.В., Мальованого Ю.М.,

за участю секретаря судового засідання Волобуєва О.О.

сторони справи:

позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним - ОСОБА_1 ,

відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2

треті особи Восьма Харківська державна нотаріальна контора, П`ята Харківська державна нотаріальна контора, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харків клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про витребування доказів у справі за апеляційними скаргами Надоля Євгена Валерійовича, який діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 15 січня 2025 року в складі судді Губської Я.В.,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом після уточнення якого просила усунути ОСОБА_2 від права спадкування після смерті ОСОБА_4 , померлого в м. Харкові ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Харкова. Також до спільного розгляду було прийнят опозов ОСОБА_1 з вимогами про встановлення факту постійного проживання у житловому будинку АДРЕСА_1 на день смерті батька ОСОБА_4 та матері ОСОБА_5 , визнання за нею права власності на 1/12 вказаного домоволодіння в порядку спадкування за законом після ОСОБА_4 , визнання за нею права власності на 1/3 частину житлового будинку з прибудинковими територіями АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_4 , поділити спадкове майно, шляхом визнання за нею права власності на частку вказаного будинку з виплатою грошової компенсації ОСОБА_2 за 1/12 частку вище зазначеного майна, внесеної на депозит суду.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 1/2 частка житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 належала її батькам. Позивач зазначила, що в спірний будинок позивачка з батьками поселилася і зареєстрували своє місце проживання в ньому з 30.10.2002 року. ОСОБА_1 з батьками проживала однією сім`єю. Спільно ремонтували будинок, провели воду, каналізацію, прибудували санвузол, коридор, добудували горище. Переобладнання будинку здійснювалися з дозволу батьків та, в основному, за її кошти. Це єдине її житло, в якому є мешкає з 2002 року і до теперішнього часу. За життя мати ОСОБА_5 уклала з позивачкою договір дарування частини житлового будинку літ. «А-1» з надвірними будівлями та спорудами, АДРЕСА_2 . Однак, вказаний договір було визнано недійсним Харківським апеляційним судом у справі №640/17764/17 за позовом відповідача. ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відкрилась спадщина на майно. Спадкоємцями є позивач та відповідач. Після смерті батьків, позивач самостійно здійснювала витрати на поховання батька та матері, натомість відповідач жодної участі у допомозі своїм батькам не брав. Усі витрати на допомогу батькам здійснювала саме позивач. Натомість відповідач по справі постійно ухилявся від надання допомоги батькам, не займався і не допомагав піклуватися та утримувати їх. Позивач вважає, що відповідач мав можливість, але свідомо ухилявся від надання батькам будь - якої моральної підтримки та матеріальної допомоги, тому просить усунути його від спадкування.

ОСОБА_2 у зустрічному позові зазначає, що своєчасно звернувся до Восьмої Харківської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 та після смерті матері ОСОБА_5 16 травня 2017 року та 20 жовтня 2017 року відповідно. До складу спадкового майна увійшла 1/2 частина житлового будинку літ. «А-1» з надвірними будівлями та спорудами АДРЕСА_2 , яка належала померлим батькам на праві спільної сумісної власності подружжя. На день смерті матері ОСОБА_5 . ОСОБА_1 не проживала у будинку батьків та зареєстрована у ньому не була. ОСОБА_1 до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не зверталась, відтак пропустила строк на прийняття спадщини. Шестимісячний строк, встановлений статтею 1270 ЦК України сплив 26 жовтня 2017 року після смерті батька та ІНФОРМАЦІЯ_5 після смерті матері. Тобто після смерті матері ОСОБА_5 єдиним спадкоємцем є її син ОСОБА_2 який спадкує 1/4 частину, яка належала матері за договором купівлі-продажу житлового будинку від 21.10.2002 року та частину, яку вона прийняла у спадок після смерті чоловіка ОСОБА_4 , але не встигла оформити, так як померла до закінчення шестимісячного строку після смерті чоловіка ОСОБА_4 (спадкова трансмісія). Позивач за зустрічним позовом просить визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на частини житлового будинку АДРЕСА_2 .

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 15 січня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_1 та зустрічні позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково.

Встановлено факт постійного проживання ОСОБА_1 в житловому будинку АДРЕСА_2 на день смерті батька ОСОБА_4 , померлого в м. Харкові ІНФОРМАЦІЯ_1 та на день смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Харкова.

Визнано за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого в м. Харкові ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Харкові право власності на 3/12 частин житлового будинку з прибудинковими територіями АДРЕСА_2 .

Визнано за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого в м. Харкові ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Харкові право власності на 3/12 частин житлового будинку з прибудинковими територіями АДРЕСА_2 .

У задоволенні позовних вимог позовних вимог ОСОБА_1 про усунення ОСОБА_2 від права спадкування після смерті ОСОБА_4 , померлого в м. Харкові ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Харкова, поділ спадкового майна шляхом визнання за нею права власності на частину житлового будинку з прибудинковими територіями АДРЕСА_2 з виплатою грошової компенсації ОСОБА_2 за 1/12 частку вищезазначеного майна відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у відшкодування понесених судових витрат по оплаті судового збору частково від задоволеної частини позовних вимог в розмірі 4810,60 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у відшкодування понесених судових витрат по оплаті судового збору частково від задоволеної частини позовних вимог в розмірі 995,15 грн.

Повернуто внесені ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі 77633,33 грн. в порядку забезпечення виконання рішення по справі №953/25546/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6 (квитанція 2.81857711.1 від 12.12.2024 ) після набрання рішенням законної сили.

Не погодившись з рішенням суду Надоля Євгена Валерійовича, який діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_1 подали апеляційні скарги в яких посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просили рішення скасувати та ухвалити нове, про задоволення позовних вимог кожного з позивачів.

Апеляційна скарга ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 обґрунтована тим, що суд протиправно відмовив у задоволенні законних вимог ОСОБА_2 , неправильно встановив обставин, які мають значення для справи (не враховано, що саме дії ОСОБА_1 мали протиправний характер по відношенню до іншого спадкоємця, законні права та інтереси якого були незаконно обмежені саме діями відповідачки ОСОБА_1 , яка намагалася позбавити ОСОБА_2 будь-яких прав на спадкове майно, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки (щодо обставин зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_1 та її неповнолітньої дитини на момент смерті спадкодавця та(або) неправильного визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин. Крім того судом було проігноровано заяву ОСОБА_2 про застосування наслідків пропуску строку позовної давності ОСОБА_1 , не враховано той факт, що ОСОБА_1 взагалі не подавала заяви про прийняття спадщини, оскільки фактично, та документально підтверджено не проживала на момент відкриття спадщини з померлим спадкодавцем. Також судом не обґрунтовано з яких саме правових підстав різняться суми стягнення за судовий збір з учасників справи, враховуючи що їх вимоги задоволено порівну.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 обґрунтована тим, що судом невірно визначені частки що належать спадкоємцям спірного майна. Судом також не взято до уваги, що рішенням суду яким було визнано договір дарування частини будинку, позивачем не заявлялась вимога застосування наслідків недійсності правочину, а тому позивач скористався неналежним способом захисту, а саме пред`явив позов про визнання за ним права власності, а не про витребування майна. Також, відповідачем всупереч вимог процесуального закону було змінено одночасно і предмет і підстави позову.

04 лютого 2026 року ОСОБА_3 подав клопотання про витребування доказів, а саме: витребувати у державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Кретової О.В. (61024, м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 26) завірену копію спадкової справи заведену Восьмою харківською державною нотаріальною конторою №61417342 (номер у спадковому реєстрі) №740/2017 після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Клопотання подано з метою всебічного, повного та об`єктивного встановлення обставин справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, обговоривши зазначені представником апелянта доводи вважає, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною 1 статті 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до частин 1-3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України).

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст.78 ЦПК України).

Відповідно до пункту 2, 6 статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Враховуючи підстави та предмет позову, правовідносини, що виникли між сторонами та обставини, що підлягають встановленню у межах дійсної справи, клопотання про витребування у державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори завіреної копії спадкової справи заведеної Восьмою харківською державною нотаріальною конторою №61417342 (номер у спадковому реєстрі) №740/2017 після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребує відповідні докази.

При цьому колегія суддів відзначає, що відповідно до ч.ч.7,8 ст.84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Керуючись ст. 84, 260, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Надолі Євгена Валерійовича який діє в інтересах ОСОБА_2 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Кретової О.В. (61024, м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 26) завірену копію спадкової справи заведену Восьмою харківською державною нотаріальною конторою №61417342 (номер у спадковому реєстрі) №740/2017 після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Роз`яснити державному нотаріусу П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Кретовій О.В. про встановлений п.7 ст. 84 ЦПК України обов`язок повідомити суд про неможливість подання витребуваного доказу із зазначенням причин протягом 5 днів з дня вручення ухвали.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий О. Ю. Тичкова

Судді О.В. Маміна

Ю.М. Мальований