Справа № 2/593/283/2026
У х в а л а

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" лютого 2026 р. Суддя Бережанського районного суду Тернопільської області Данилів О.М., ознайомившись із позовною заявою Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором в порядку ст.625 ЦК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Бережанського районного суду Тернопільської області надійшла позовна заява АТ «Сенс Банк», у якій позивач просить стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованість у розмірі 101 926,60 грн., що виникла внаслідок неналежного виконання відповідачами рішення Бережанського районного суду від 07.03.2017 року у справі № 593/167/17, постановленого за позовом ПАТ ''Укрсоцбанк'' про стягнення заборгованості за кредитним договором № 405АІ1 від 03.03.2012 року.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, суд вважає, що вона не відповідає вимогам статей 175 та 177 ЦПК України, а тому повинна бути залишена без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

У позові зазначено, що ціна позову складає 101 926,60 грн.. Згідно із Законом України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позову майнового характеру юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 1 січня 2026 року встановлений у розмірі 3328грн.

Позивачем до матеріалів справи додано квитанцію про сплату судового збору в сумі 2 422,40 грн., що є недостатнім та свідчить про порушення вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір». Позивачу необхідно здійснити доплату судового збору та надати суду відповідне підтвердження.

Крім вказаного, суд вважає необхідним зазначити, що вимоги про стягнення із відповідачів 101 926,60 грн., з яких 81 196,10 грн. становлять інфляційні втрати, не підтверджені належним детальним розрахунком. Позивач обмежився лише витягом з програмного комплексу, що не дозволяє суду встановити, на яку саме базу (суму) нараховувались санкції та які щомісячні індекси інфляції застосовувались. Відповідно до практики Верховного Суду нарахування за ст. 625 ЦК України на суми штрафних санкцій (пені) є неправомірним. Без розгорнутого розрахунку суд не може перевірити, чи не відбулося подвійне нарахування на негрошові складові боргу. Суд зазначає, що інфляційні втрати нараховуються на суму боргу за період з першого дня місяця, наступного за тим, у якому зобов`язання мало бути виконане, по день фактичної сплати. Відсутність помісячного зазначення індексів інфляції (щомісячних коефіцієнтів Держстату) позбавляє суд можливості перевірити арифметичну коректність нарахувань, а сторону відповідача надати контррозрахунок.

Суд вважає необхідним також звернути увагу на те, що хоч позивач у поданому позові зазначає про ланцюг реорганізацій та правонаступництва: від АТ «Укрсоцбанк» до АТ «Альфа-Банк», а згодом до АТ «Сенс Банк», проте згідно з правовою позицією Верховного Суду (справа № 910/10204/19), саме лише рішення про приєднання юридичної особи не є автоматичним доказом передачі конкретного права вимоги. Позивачем не надано витягу з Передавального акта або Додатка до нього (Реєстру договорів), де було б зафіксовано передачу саме кредитного договору № 405АІ1. Це створює сумнів щодо наявності у АТ «Сенс Банк» процесуального права (активної легітимації) на пред`явлення вимог за цим конкретним договором. Позивач має надати витяг із Додатка до Передавального акта (Реєстру договорів), який підтверджує перехід прав саме щодо відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ..

Крім вищевказаного, суд вважає необхідним також зазначити, що хоч позивач разом із позовом до відповідача ОСОБА_1 заявляє вимогу про солідарне стягнення з ОСОБА_2 на підставі договору поруки від 2012 року, однак суд звертає увагу на положення ч. 4 ст. 559 ЦК України (в редакції на час виникнення спору), де зазначено, що порука припиняється після закінчення строку, встановленого в договорі поруки, або якщо кредитор не пред`явить вимоги протягом певного строку з дня настання строку основного зобов`язання. А так як із позову вбачаться, що основна заборгованість була достроково стягнута судом ще у 2017 році, однак позивач не навів обґрунтованих підстав, чому він вважає поруку чинною станом на 2026 рік, та не надав копії претензій, що направлялися поручителю раніше. Тобто позивачем не обґрунтовано чинність договору поруки станом на момент звернення до суду у 2026 році в розрізі приписів ст. 559 ЦК України, що є обов`язковим для визначення підставності залучення ОСОБА_2 як солідарного відповідача.

Крім цього, відповідно до ч. 6 ст. 175 ЦПК України, адвокати та юридичні особи зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети. Позивач зазначає про наявність такого кабінету у себе та відсутність у відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Проте згідно з інструкцією щодо обміну документами, позивач зобов`язаний додати до позову докази перевірки наявності електронного кабінету у відповідачів (відповідь з Реєстру), а не просто зазначати про це в тексті позову.

Згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин подана позовна заява Акціонерного товариства «Сенс Банк» підлягає залишенню без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по кредитному договору в порядку ст.625 ЦК України залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Позивачу усунути недоліки шляхом:

Надання доказів доплати судового збору до належного розміру (з врахуванням ціни позову та актуальних ставок);

Надання помісячного розрахунку суми позову з чітким алгоритмом нарахування;

Надання витягу з Передавального акта щодо прав вимоги до відповідачів;

Надання пояснень щодо чинності договору поруки.

Додання до позову доказів перевірки наявності електронного кабінету у відповідачів (відповідь з Реєстру)

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог у встановлений строк позовна заява буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бережанського районного суду

Тернопільської області Данилів О.М.