Провадження № 2/752/4454/26
У Х В А Л А

19 лютого 2026 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретаря судового засідання Лісненка А.А.,

вирішивши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду питання про виправлення описки в ухвалі суду про відкриття провадження,

встановив:

у провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» про стягнення матеіральної школи, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Перевіривши матеріали цивільної справи №752/28753/25 встановлено, що в ухвалі про відкриття провадження допущено описку щодо найменування сторін у справі.

За частиною другою статті 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як убачається з матеріалів справи позивачка ОСОБА_1 звернулася до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, третя особа: ПрАТ «Страхова компанія «УСГ».

Однак, під час постановлення ухвали про відкриття провадження допущено описку щодо найменувань учасників справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень описки може бути вирішено без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне виправити допущену описку в ухвалі Голосіївського районного суду міста Києва від 05.12.2025 року, зазначивши:

у вступній частині: «розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» про стягнення матеіральної школи, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди»;

у резолютивній частині «відкрити провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» про стягнення матеріальної школи, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 258, 260-261, 269 ЦПК України, суд,

ухвалив:

виправити описку в ухвалі Голосіївського районного суду міста Києва від 05.12.2025 року у межах справи № 752/12220/25, зазначивши:

у вступній частині: «розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди»;

у резолютивній частині: «відкрити провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» про стягнення матеріальної школи, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди».

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею

(частина 2 статті 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду (частина 1 статті 353, стаття355 ЦПК України).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. (Стаття 354 ЦПК України).

Суддя: К.Г. Плахотнюк