Справа № 457/1661/25
провадження №2-п/457/3/26
УХВАЛА

17 лютого 2026 року м. Трускавець

Трускавецький міський суд Львівської області

у складі:

головуючого судді Грицьківа В.Т.,

за участі секретаря судового засідання Ринди О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Савчака Я.О. про перегляд заочного рішення Трускавецького міського суду Львівської області від 02.12.2025 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Представник відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Савчак Я.О. звернувся до Трускавецького міського суду Львівської області з заявою, у якій просить переглянути та скасувати заочне рішення Трускавецького міського суду Львівської області від 02.12.2025 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Подану заява обґрунтовує тим, що заочним рішенням Трускавецького міського суду Львівської області від 02.12.2025 стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» заборгованість за договором про надання фінансових послуг № від 06.10.2020, яка становить 104752,20 грн, з яких: заборгованість за основним зобов`язанням (за тілом кредиту) - 6959,00 грн, заборгованість за нарахованими процентами на дату відступлення права вимоги - 97793,20 грн, 2422,40 грн сплаченого судового збору, 25000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» не доведено належними та допустимими доказами те, що відповідачу надані кошти за відповідним договором та правочином.

ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» надає повідомлення від ТОВ «УНІВЕРСАЛЬНІ ПЛАТІЖНІ РІШЕННЯ», в якому вказано що первісного кредитора (ТОВ «ІНФІНАНС») повідомляють про начебто перерахування коштів заявнику на підставі договору № ФК-П-17/08-04 від 03.08.2017 року.

Щодо істотних умов, то легітимність і законність повідомлення ТОВ «УНІВЕРСАЛЬНІ ПЛАТІЖНІ РІШЕННЯ» викликає сумніви заявника і не може бути належним, допустимим і достатнім доказом зі сторони Позивача. Квитанцій Позивач не надав, як і інших документів, які би вказували на виконання ним свого обов`язку із надання коштів.

Строк користування кредитом 30 днів зі сплатою процентів у розмірі 1.75 % в день (базова процентна ставка/фіксована). Тобто за весь строк кредитування кредитор має право нарахувати 3653,48 грн. відсотків (6959 грн.* 1,75% * 30 днів). Дана сума також зазначена в самому кредитному договорі. Але суд не дослідив матеріали справи і ухвалив рішення щодо стягнення суми боргу за відсотками в розмірі 97793,20 грн., що не відповідає умовам договору. Заявник не пролонгувала строк дії договору, не підписувала будь-яких додаткових угод, як власне і не домовлялась про інший термін кредитування. Отже, якщо Заявник отримала 6959,00 грн. від Кредитора - вона мала би за Кредитним договором повернути 10612,48 грн. коштів, а не 104 752,20 яку задовільнив суд.

Заявник вважає, що у задоволенні вимоги про стягнення витрат на правову допомогу мало бути відмовлено повністю, або ж як мінімум мало бути зменшено до 2 000,00 грн, оскільки заявлена сума у розмірі 25000 грн є значно завищеною, неспівмірною як із ціною позовних вимог (майже 25% від позовних вимог) так із реальним розміром заборгованості що передбачений умовами кредитного договору (10612,48 грн - в такому разі це майже 250% від суми заборгованості). Будь яких документів що свідчать про будь-яку участь адвоката у формуванні справи, аналізі чи консультації (усної та письмової) в матеріалах справи відсутні.

Суд не зобов`язаний задовольняти усі витрати сторони на професійну правничу допомогу, навіть якщо суд не може втручатися у взаємовідносини сторони та представника, а також у ціноутворення.

Розмір професійної правничої допомоги має бути не тільки реальним та підтвердженим, а й бути співмірним із складністю справи, ціною позову, розміром заборгованості, тощо.

Ціна позову - 104752,20 грн. Реальний розмір заборгованості відповідно до умов кредитного договору - 10612,48 грн. При цьому Позивач вимагає стягнути витрати на правову допомогу у розмірі 25000 грн.

Позивач є великою системною компанією, яка систематично викуповує десятки, сотні та навіть тисячі заборгованостей громадян України. Для такої компанії подання позовної заяви про стягнення заборгованості є черговим етапом роботи і не становить якусь надзвичайно чи ускладнену подію. Позовна заява не є складною, там міститься така конструкція, яка дозволяє зміну мінімуму інформації під час підготовки позовної заяви та додатків.

Заявник та відповідачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явились, хоча були належним чином повідомлена про дату час судового засідання, шляхом скерування судової повістки до персональних кабінетів в підсистемі ЄСІТС («Електронний суд»). Жодних заяв чи клопотань від них до суду не надходило.

Представник ТОВ «Коллект Центр» в судове засідання не з`явився. Подав до суду письмові заперечення, у яких зазначив, що матеріали справи містять докази належного повідомлення відповідачки про судову справу. Слід також звернути увагу суду, що на сьогодні користувач мобільного застосунку "Дія" як учасник судового процесу отримує повідомлення з інформацією про назву та адресу суду, номер зали судового засідання, єдиний унікальний номер справи, суть спору та сторони у справі, судові рішення. Тому, відповідач міг та мав можливість і нічим не був обмежений щодо набуття інформації по даній справі. Також позивач просить суд врахувати той факт, що адреса, яка зазначена у позовній заяві, ідентична адресі, яку заявник зазначив в заяві про перегляд заочного рішення, а саме: АДРЕСА_1 і саме на цю адресу направлялись матеріали по справі. Тому вважає, що підстави для перегляду заочного рішення у справі є недоведеними.

Дослідивши матеріали справи та подану заяву, оцінивши доводи учасників справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що заочним рішенням Трускавецького міського суду Львівської області від 02.12.2025 стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» заборгованість за договором про надання фінансових послуг № від 06.10.2020, яка становить 104752,20 грн, з яких: заборгованість за основним зобов`язанням (за тілом кредиту) - 6959,00 грн, заборгованість за нарахованими процентами на дату відступлення права вимоги - 97793,20 грн, 2422,40 грн сплаченого судового збору, 25000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Статтею 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Відповідно до ч. 11 ст. 272 ЦПК України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Із матеріалав цивільної справи встановлено, що копія ухвали Трускавецького міського суду Львівської області від 30.10.2025 року, судова повістка на 02.12.2025 року були направлені на адресу відповідачки засобами поштового зв`язку, на підставі відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №1950570 від 30.10.2025, а саме: АДРЕСА_2 . Однак вказаний рекомендований лист не був вручений та повернутий на адресу суду, оскільки "закінчився встановлений термін зберігання".

Неотриманням стороною по справі кореспонденції, направленою за належною адресою, не може вважатися поважною причиною пропуску строку на оскарження.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі № 910/9836/18. Так, сам лише факт не отримання стороною справи кореспонденції, якою суд, з дотриманням вимог процесуального закону, надсилав копії судових рішень за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням відповідачем, не може вважатися поважною причиною пропуску строку на оскарження рішення суду, оскільки зумовлена не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою відповідача щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Таким чином, доводи заявника про те, що відповідачці не було відомо про ухвалене рішення, що вона не отримувала ухвали про відкриття провадження, судових повісток є безпідставними та повністю спростовуються матеріалами справи.

В силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що відповідачку було повідомлено належним чином про дату судових засідань.

Крім того, заявник в контексті заяви про перегляд заочного рішення визнав отримання кредиту відповідачкою та нарахування відсотків за користування кредитом за 30 днів, в розмірі 3653,48 грн.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України заявник не вказав та не надав жодного доказу, в розумінні ст. 76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідно до умов Договору позики Позичальнику надано кредит в розмірі 6959.00 грн, відсоткова ставка - 1,75 % за один день користування кредитом в межах строку дії Договору - 36 календарних місяців з дня підписання Договору (п.2.5 Правил) з остаточним терміном повернення кожного траншу кредиту не пізніше строку користування траншем, визначеного Сторонами.

Нарахування процентів за користування кредитом здійснювалося відповідно до умов цього договору в межах строку дії кредитного договору.

Строк та умови користування кожним траншем є окремим та визначається Сторонами відповідно до умов Договору. Всі інші умови які визначають порядок і умови надання ТОВ «ІНФІНАНС» грошових коштів у позику на умовах фінансового кредиту, права та обов`язки сторін, іншу інформацію, необхідну для укладання та належного виконання умов Договору та Електронного договору, а також регулюють відносини, що виникають між Товариством і Позичальником викладені у правилах, з якими ознайомився Позичальник до укладення Договору, та які є невід`ємною частиною Договору (Оферти та Акцепту Оферти).

Отже, нарахування відсотків здійснювалось в межах строку кредитування, визначеного та погодженого сторонами Договору.

Фактично наведені стороною відповідача посилання є незгодою із рішенням суду першої інстанції, встановленими ним обставинами, наданою судом оцінкою доказам та застосованими до спірних відносин нормами законодавства, що є підставою для апеляційного оскарження рішення, а не для скасування заочного рішення, адже суд першої інстанції не має права скасовувати заочне рішення для надання іншої оцінки тим самим обставинам та доказам, що вже наявні у матеріалах справи, а інших доказів відповідач суду не надав.

Також суд звертає увагу заявника на те, що згідно зі статтею 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

На це вказав Касаційний цивільний суд Верховного Суду у постанові від 13 березня 2025 року по справі №275/150/22.

Зважаючи на відсутність клопотання відповідачки про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката на момент розгляду справи та недоведенності нею неспівмірності таких витрат, суд при ухваленні заочного рішення Трускавецького міського суду Львівської області від 02.12.2025, задовольнив заявлений позивачем розмір витрат на правничу допомогу.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 260, 287, 288, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Савчака Я.О. про перегляд заочного рішення Трускавецького міського суду Львівської області від 02.12.2025 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Строк на апеляційне оскарження заочного рішення, згідно ст.287 ЦПК України починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: В. Т. Грицьків