справа № 179/269/25
провадження № 2-во/179/4/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2026 року с-ще Магдалинівка

Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області

у складі головуючого судді Кравченко О.Ю.,

за участі секретаря судового засідання Мартинця Б.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 07 травня 2025 року у цивільній справі №179/269/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

07 травня 2025 року Магдалинівським районним судом Дніпропетровської області ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, яким позовні вимоги задоволені.

02 лютого 2026 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки, в якій вказує на те, що після отримання копії судового рішення нею виявлено технічну описку, а саме: у резолютивній (та/або мотивувальній) частині рішення помилково зазначено, що шлюб зареєстровано за актовим записом №03, тоді як правильним є актовий запис №04, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. У зв`язку з чим, просить виправити описку та вказати правильний актовий запис за №04.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши заяву та матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог частин 1 та 2 статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 29 січня 2021 року у справі №22-ц/354/11 (провадження №61-13870св20) зазначено, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Також, у вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

Описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: 1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; 2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; 3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того, щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: - вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); - таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; - помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Як вбачається з матеріалів справи, при зверненні до суду з позовом, позивачка просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 26.04.2007 року виконкомом Личківської сільської ради, актовий запис №03.

Заочним рішенням Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 07 травня 2025 року позовні вимоги були задоволені. Розірвано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 26 квітня 2007 року Виконкомом Личківської сільської ради Магдалинівського району Дніпропетровської області, актовий запис №03.

З наявного у матеріалах справи копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 26.04.2007 року, виданого Виконкомом Личківської сільської ради Магдалинівського району Дніпропетровської області вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 26 квітня 2007 року, про складено актовий запис №03 (а.с.8). Дану копію свідоцтва про шлюб позивачка додала до позовної заяви при зверненні до суду з позовом.

Разом з тим, до заяви про виправлення описки ОСОБА_1 додала копію свідоцтва про шлюб (повторне) серії НОМЕР_2 , виданого Магдалинівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 06.03.2018 року, з якого вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 26.04.2007 року, актовий запис №04.

Таким чином, при ухваленні рішення від 07.05.2025 судом не було допущено описок, а заявниця фактично просить внести до рішення суду нові відомості на підставі документів, які при зверненні до суду сторонами не подавалися та при ухваленні рішення судом не досліджувались, а тому підстави для виправлення описки у рішенні суду відсутні.

Враховуючи наведене, заява про виправлення описки задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 260-261, 269, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 07 травня 2025 року у цивільній справі №179/269/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя О.Ю. Кравченко